נחל שורק
![]() | |
נחל שורק בתחנת הרכבת בר גיורא | |
מידע כללי | |
---|---|
אורך | 65 קילומטרים |
אגן ניקוז |
722 קמ"ר ![]() |
יובלים |
נחל לוז, נחל פלאי, נחל רמות, נחל מנוח, נחל ישעי, נחל יבנה, נחל רפאים, נחל רוממה, נחל שחם, נחל רבידה, נחל זנוח, נחל תמנה, נחל שמשון, נחל הראל, נחל עין כרם, נחל ארזה, נחל עטרות, נחל קטלב, נחל כסלון, נחל גמליאל, נחל חיל, נחל צופים, נחל חלילים, נחל עקרון, נחל צובה, נחל שמואל ![]() |
שפך |
הים התיכון ![]() |
מדינות באגן הניקוז |
ישראל ![]() |
![]() ![]() |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/NahalSorekRefaimJaffaJerusalemRailroadRoad386Jan272023.jpg/250px-NahalSorekRefaimJaffaJerusalemRailroadRoad386Jan272023.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b2/Soreq026.jpg/250px-Soreq026.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/%D7%A0%D7%97%D7%9C_%D7%A9%D7%95%D7%A8%D7%A7.jpg/250px-%D7%A0%D7%97%D7%9C_%D7%A9%D7%95%D7%A8%D7%A7.jpg)
נַחַל שׂוֹרֵק (בערבית ואדי אַ-צְרַאר וואדי רובין[1] או לפני קום המדינה: נהר רובין) הוא אחד הנחלים הארוכים בישראל וגדול הנחלים בהרי ירושלים. תחילתו בהרי ירושלים דרומית לרמאללה, והוא זורם לאורך כ-70 ק"מ. בחלקו המרכזי בהרי ירושלים הנחל עובר בתוואי מפותל לרגלי הר שלמון, כשלצידו עובר כביש 386. נחל שורק יוצר 'ברך' בחיבור בו מתנקז אליו נחל רפאים, פונה מערבה וממשיך בפיתולים עזים, למרגלות נוף חריף ויפיפה עד לכניסתו לשפלת יהודה, צפונית לבית שמש. משם ממשיך הנחל דרך השפלה, ונשפך לים התיכון בגן לאומי נחל רובין - שפך נחל שורק, צפונית לקיבוץ פלמחים.
שם הנחל
[עריכת קוד מקור | עריכה]חלקו של הנחל המתפתל בהרי ירושלים נקרא בערבית ואדי א-צראר (מבוטא סראר), ואילו החלק בשפלה מאזור בית שמש נקרא ואדי רובין[2], על שם האתר המקודש נבי רובין, הסמוך לגדתו הדרומית של הנחל, כ-3.5 קילומטר מזרחית לקיבוץ פלמחים.
משטר הזרימה
[עריכת קוד מקור | עריכה]המים הזורמים בנחל כיום הם מי נגר מהרי ירושלים שהתנקזו לאפיק, מי קולחין (שפכים מטוהרים) שלא נוצלו להשקיה חקלאית ובאים ממכון טיהור השפכים נחל שורק, מי ביוב של יישובים פלסטינים באזור רמאללה, ובחורף גם מי שיטפונות.
תוואי
[עריכת קוד מקור | עריכה]חלקו המרכזי של הנחל בהרי ירושלים מתאפיין בפיתולים ניכרים ובקניון עמוק, בניגוד לנחלים אחרים באזור. טופוגרפיה זו משכה את עינם של גאולוגים רבים, שניסו להסביר את פיתולי הנחל בנחל קדום שניקז את אזור עבר הירדן המזרחי. אחת הסברות הנסמכת על תזוזה צפונה של הלוח הערבי שמזרח לירדן בשיעור של כ-100 ק"מ לעומת הצד המערבי של הירדן משערת שנחל שורק הוא המשכו העתיק של נחל יבוק שבעבר ניקז את מרכז עבר הירדן המזרחי. ההשערה היא כי הנחל נותק מהמשכו מערבה עם פתיחת הבקע הסורי-אפריקני ותזוזת הלוח הערבי צפונה.[3]
היסטוריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]נחל שורק מוזכר במקרא בשופטים בקשר לשמשון הגיבור. על פי נקודות הגבול המתוארות בספר יהושע, עולה כי נחל שורק, מבית שמש מערבה, משמש בקירוב גבול בין נחלות שבטי יהודה ודן. משוער כי נחל שורק, או לפחות חלקו הההרי, מכונה בתלמוד[4] בשם "בקעת ידיים", בהקשר לנפילת ביתר העתיקה במרד בר כוכבא.
במאה ה־19 הונחה מסילת הרכבת יפו–ירושלים לאורך תוואי הנחל, כדי לנצל את הפיתולים והשיפוע המתון שלו[5].
במהלך המאה ה-20 מדי פעם עלה הנחל על גדותיו וחסם את הדרכים המובילים מצפון לדרום[6][7].
אתרים בתוואי הנחל
[עריכת קוד מקור | עריכה]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/MonasteryOfSt.ohnInTheWildernessFeb122022_04.jpg/220px-MonasteryOfSt.ohnInTheWildernessFeb122022_04.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/46/BeitZayitReservoirJan222022_06.jpg/220px-BeitZayitReservoirJan222022_06.jpg)
- בסמוך לנחל, ובעיקר בחלקו העליון בהרי ירושלים ישנם מעיינות ונביעות רבים, כדוגמת הליפתא והסטף ועוד המוכרים פחות.
- במשך השנים עד להקמת מכון הטיהור, הייתה בנחל זרימה קבועה של מי ביוב ושפכים מיישובים באזור ירושלים, כמו גם יישובים בחלקו התחתון כדוגמת: בית שמש, נס ציונה, רחובות, ויבנה. הנחל הזדהם ואזורים שונים בו הפכו מקור ללכלוך וריחות רעים. בשנים האחרונות, לאחר לחץ ציבורי מצד ארגונים לאיכות הסביבה, נעשו בנחל שורק עבודות ניקוי וטיהור, והוקמו בו מתקני טיהור שפכים כדוגמת מכון הטיהור בהרי ירושלים הסמוך לנחל, על כביש 386 כעשרה ק"מ מערבית לבית החולים הדסה עין כרם.
- בחלקו העליון בסמוך למוצא, בין היישובים בית זית ומבשרת ציון, נמצא מאגר בית זית שהוא אגם מלאכותי שנוצר על ידי הקמת סכר, שיועד במקורו על מנת לגרום לחלחול מים לאקוויפר החוף, אך למעשה לא מילא את ייעודו בשל שינוי בקו פרשת המים התחתי שהזרים את כל המים לכיוון מזרח ירושלים, ולא לאקוויפר החוף עם כיוון נטיית השכבות הגאולוגית הגורם לו לאבד מים למזרח מקו פרשת המים הארצי, ומשמש כיום בעיקר כאתר תיירות.
- לאורך תוואי הנחל ישנן תחנות רכבת עות'מאניות, מן המפורסמות שבהן היא תחנת הרכבת בר גיורא המשולבת במסלולי טיול בהרי יהודה, באזורי המעיינות.
- בתוואי הנחל בגדתו הדרומית בתחילת כביש הגישה ליישוב פלמחים ישנו מבנה עתיק ובתוכו קבר הנקרא נבי רובין, על פי האגדה שם נקבר ראובן, וישנם הטוענים שזהו מסגד קדום. לפני קום המדינה היה שם כפר ערבי גדול שנקרא נבי רובין, ששימש כמרכז של חגיגות בקיץ.
- לאחר כק"מ הקימו רשות הגנים והקרן הקיימת רחבת כניסה וחניה למבקרים בגן הלאומי נחל רובין – שפך נחל שורק. לאורך הנחל ועד מקום השפך לים, עם שביל הליכה המותאם בתחילתו גם לנכים. בגן מיני עופות מים סופיות, אנפות, קורמורנים ועוד, ואי מלאכותי הנקרא "אי הצבים" לשימור אוכלוסייתו של הצב הרך הגדל בו.
- לצד הנחל, ולאורכו של שביל הטיול דיונות ושרידי חקלאות חולות ייחודית למישור החוף הדרומי בישראל, הנקראת חקלאות מואסי, בין הגידולים נמצאים גפן (המילה "שֹׂרֵק" מופיעה במקרא בהוראת: גפן מובחרת), שקמה, תאנה, אגבה ותמר.
- בסמוך לשפך הנחל, צפונית לפלמחים, נמצא גן לאומי שפך נחל שורק. בתחום הגן פורחים אירוס הארגמן, סביון יפו וחמציץ נטוי ובחולותיו בעלי חיים האופיינים לחולות ראשון לציון.
יובליו של נחל שורק
[עריכת קוד מקור | עריכה]ראו גם
[עריכת קוד מקור | עריכה]
|
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- שפך נחל שורק, באתר רשות הטבע והגנים
- סתיו שפיר, טיולים בארץ: נחל שורק, באתר מאקו, 7 במאי 2009
- ד"ר ענת אביטל, 2020, "משפך נחל שורק עד לחוף פלמחים: טיול חולות קצר, נחל משוקם וחוף ים במרכז", בתוך: אתר מטיילים עם ענת
משה גלעד, נחל שורק: הנוף יפה, רק חבל שאי אפשר לטבול במים, באתר הארץ, 14 ביולי 2021
נחל שורק (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ דו"חות מישיבות הועדה הגיאוגרפית (למתן שמות עבריים למקומות גיאוגרפיים בישראל) (המשך מתיק 10), באתר ארכיון המדינה, עמוד 3, עמוד 43
- ^ המסחר וחרושת המעשה בארץ ישראל, המליץ, 4 בינואר 1889
- ^ עמיר אידלמן וליאור אנמר, אתרים גאולוגיים בישראל, עמ' 137-139
- ^ גיטין נז א
- ^ באה"ק, מכתבים מארץ הקדושה, המליץ, 13 באוגוסט 1893
- ^ בדרום הארץ, הצבי, 18 בפברואר 1909
- ^ שיבושי תנועה בדרום, נחל שורק עלה על גדותיו, למרחב, 13 בדצמבר 1964