SATLLA-2B
![]() | |
מידע כללי | |
---|---|
ארגון | אוניברסיטת אריאל |
מפעיל | מעבדת K&CG - אוניברסיטת אריאל |
תאריך שיגור | 13 בינואר 2022 |
משגר | פאלקון 9 בלוק 5 |
משימה | |
לוויין של | כדור הארץ |
מסלול | LEO |
אפואפסיד | 536 ק"מ |
פריאפסיד | 518 ק"מ |
משך המשימה הכולל |
13 בינואר 2022 – הווה (שנתיים) ![]() |
משך המשימה | 2 שנה |
מידע טכני | |
משקל בשיגור | 370 גרם |
אורך | 11.4 ס"מ |
רוחב | 5 ס"מ |
גובה | 5 ס"מ |
ערוצי תקשורת | UHF, S band |
קישורים חיצוניים | |
מספר קטלוג לוויינים | 51014 |
מאגר המידע הלאומי | 2022-002AG |
![]() ![]() |
SATLLA-2B הוא לוויין ישראלי מסוג פיקו-לוויין, והוא הלוויין השלישי שנבנה על ידי סטודנטים וסטודנטיות במעבדת K&CG של אוניברסיטת אריאל.
הלווין שוגר לחלל באמצעות טיל פאלקון 9 של חברת SpaceX למסלול לווייני נמוך (LEO), במסלול קוטבי.
הבנייה
[עריכת קוד מקור | עריכה]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e2/SATLLA-2B_Patch.png/220px-SATLLA-2B_Patch.png)
הלוויין נבנה במעבדת המחקר K&CG של אוניברסיטת אריאל בראשות הפרופסור בועז בן-משה. הלווין תוכנן וניבנה על ידי קבוצה של סטודנטים וסטודנטיות מהמחלקה למדעי המחשב, המחלקה להנדסת חשמל ואלקטרוניקה וכן מהפקולטה להנדסה באוניברסיטת אריאל. בניית הלווין היתבססה על לקחים שנילמדו מהלווינים האחרים בסדרה SATLLA-1. שיגור הלווין נעשה באמצעות חברה מתווכת שהרכיבה את הלווין וכן לוויינים אחרים בפוד שיגור אותו היא העבירה לחברת SpaceX. ב-13 בינואר 2022 שוגר הלווין על גבי טיל השיגור פאלקון 9 עם עוד עשרות לוויינים זעירים אחרים.
מטרות הלוויין
[עריכת קוד מקור | עריכה]הלוויין SATLLA-2B הוא דור המשך ללוויינים שמטרתם הצגת יכולת של תקשורת מבוססת לייזר מהחלל ובדיקת המערכות המאפשרות אותה. התקשורת עם הלוויינים תתבצע מתחנת הקרקע באוניברסיטת אריאל. בנוסף, הלוויין נועד להדגים ולבחון טכנולוגיות שהותאמו לננו לוויינים באוניברסיטת אריאל:
- עוקב כוכבים: המערכת מאפשרת קביעת המנח המרחבי של הלוויין על פי תמונת הכוכבים אותה הוא רואה.
- מערכת בקרת הכוון שמבוססת על גלגלי תנופה (Reaction Wheels): כוללת מספר גלגלים בתוך הלוויין המסתובבים במהירות גבוהה ושומרים על יציבות הלוויין או משנים את הזווית שלו בהתאם לצורך.
- שימוש ב-LED כדי לאתר את הלוויין ולעקוב אחריו: על הלוויין מערך נורות LED אשר יידלק בעת חליפותיו מעל ישראל ויאפשר מעקב מדויק אחר הלוויין באמצעות מערך טלסקופים רובוטיים.
- מערכת תקשורת לטווח רחוק בעלת הספק נמוך בתקן LoRa.
- מערכת עקיבה אחר שידורי מטוסים בפורמט ADS-B.
הלוויין משתמש בתדרים מסוג UHF ומסוג S-BAND.
מבנה הלוויין
[עריכת קוד מקור | עריכה]הלוויין בנוי בתצורה של קובייה של 5X5X11.4 ס"מ בתקן פיקו-לוויין ומשקלו כ-370 גרם. הלוויין כולל תת-מערכות ההכרחיות לרבות מערכת בקרת אנרגיה, מערכת שידור, קליטה ועיבוד מידע, מחשב משימה ומערכת בקרה תרמית.
שיגור
[עריכת קוד מקור | עריכה]הלוויין שוגר על גבי טיל פאלקון 9 של חברת SpaceX האמריקאית.
תפקוד
[עריכת קוד מקור | עריכה]הלוויין שוגר בהצלחה כשעה לאחר שיגור הטיל. לאחר כשעתיים, נקלט השידור הראשון של הלוויין באמצעות רשת תחנות קרקע של חובבי רדיו. הלוויין משדר אות כל דקה בהתאם למצבו האנרגטי.
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- כתבה על הלוויינים האתר חדשות ערוץ 7
- פרסום תדרי SATLLA-2, באתר IARU
- מעקב אחר הודעות מהלוויין SATLLA-2B
- שיגור הטיל והלווינים
![]() | ||
---|---|---|
לווייני תקשורת | עמוס (1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6) • דרור 1 | |
לווייני צילום מסחריים | ארוס • אופטסאט | |
לוויינים צבאיים ולוויינים של צה"ל | אביר • אופק (1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6 • 7 • 8 • 9 • 10 • 11 • 16 • 13) • טכסאר | |
לווייני מחקר וטלסקופים | ULTRASAT* • ונוס* • DIDO • *SHALOM • *SLOSHSAT | |
לווייני סטודנטים ואוניברסיטאות | טכסאט • דוכיפת 1 • דוכיפת 2 • דוכיפת 3 • SAMSON • BGUSAT • SATLLA-1 • SATLLA-2B | |
חלליות וגשושיות | בראשית • בראשית 2 | |
יכולות שיגור | משגר שביט • בסיס פלמחים | |
משימות אנלוגיות למאדים | D-MARS | |
מיזמים שהוקפאו | טאווקס* • MuSAR* • דוד* | |
ארגונים ישראליים קשורים | סוכנות החלל הישראלית • מפא"ת • מנהלת תוכנית החלל • התעשייה האווירית לישראל • SpaceIL | |
* שיתופי פעולה בינלאומיים |