Tel Aviv
Tel Aviv | |
---|---|
תֵּל־אָבִיב | |
![]() Tel Aviv | |
![]() Zastava ![]() Simbol | |
Država | ![]() |
Okrug | Tel Aviv |
Osnivanje | 1909. |
Vlast | |
• Gradonačelnik | Ron Huldai |
Površina | |
• Ukupna | 51,788 km² |
Koordinate | 32°05′N 34°47′E / 32.083°N 34.783°E |
Stanovništvo (2012.) | |
• Entitet | 405.500 (7.867,7 stanovnika/km²) |
• Metropolitansko područje | 3.850.000 (2.193,7 stanovnika/km²) |
Vremenska zona | Israel Standard Time (UTC+2) |
• Ljeto (DST) | Ljetno vrijeme (UTC+3) |
Stranica | www.tel-aviv.gov.il |
![]() | |
![]() Položaj Tel Aviva u Izraelu |
Tel Aviv-Yafo (hebrejski: תֶּל אָבִיב-יָפוֹ, arapski: تَلْ اَبِيبْ-يَافَا Tal Abīb-Yāfā), prema nekim izvorima Tel Aviv-Jaffa,[1] ili skraćeno Tel Aviv, izraelski grad na obali Sredozemnog mora. Šire područje, koje se proteže dužinom od 14 km obalom Mediterana, obuhvaća zasebne općine s približno 3,8 milijuna stanovnika. Po broju stanovnika Tel Aviv je drugi po veličini grad u Izraelu, s 405.500 stanovnika, na površini od 51,4 kvadratnih km.
Tel Aviv je također i dio najvećeg i najnaseljenijeg metropolisa u Izraelu, znanog pod nazivom Gush Dan. Ostali značajniji gradovi područja Gush Dan su: Bat Yam, Holon, Ramat Gan, Givatayim, Bnei Brak, Petah Tikva, Rishon LeZion, Ramat Ha-Sharon i Herzliyya.
Tel Aviv iz 1930-ih je najveći muzej moderne arhitekture, poznat kao "Bijeli grad", koji je od 2003. godine upisan na UNESCO-ov popis svjetske baštine u Aziji i Oceaniji.
Tel Aviv je gospodarsko središte Izraela gdje se nalazi burza vrijednosnih papira Tel Aviv, uredi brojnih kompanija kao i istraživački i razvojni centri. Plaže, barovi, trgovački centri i sekularni život čine ovaj grad zanimljivim turističkim odredištem. Tel Aviv je i glavno kulturno središte države. Prema istraživanjima troškova života, Tel Aviv je u 2008. godini rangiran kao najskuplji grad Bliskog istoka i 14. najskuplji grad na svijetu.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e2/TelAviv-paam4.jpg/220px-TelAviv-paam4.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Geddes_Plan_for_Tel_Aviv_1925.jpg/160px-Geddes_Plan_for_Tel_Aviv_1925.jpg)
Do 20. stoljeća, povijest ovog područja je zapravo povijest drevnog lučkog grada Jaffe (יָפוֹ, Yafo), a moderni Tel Aviv je osnovan 1909. godine, kad je ovo područje kupljeno od beduina. Okrug Achuzat Bait je dizajniran i godinu dana prije kao primjer grada-vrta s lijepim kućama s vrtovima i javnim zgradama oko velikog parka u sredini. Wilhelm Stiassny je skupio više židovskih građevinskih poduzeća i otpočela je gradnja, te je 1910. godine krštena prva četvrt kao Tel Aviv, što na hebrejskom znači "Brdo izvora", prema biblijskoj knjizi Ezekiela 3:15, gdje prorok navodi viziju od Boga:
![Wikicitati](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Wikiquote-logo.svg/15px-Wikiquote-logo.svg.png)
Tada je Tel Aviv imao samo 100 stanovnika. No, kako je bio urbani uspjeh, broj stanovnika se stalno povećavao. Nakon Prvog svjetskog rata uslijedio je val imigracije, i mnogi su europski arhitekti židovi došli u grad. God. 1925. osnovan je fakultet arhitekture Technion, a u Haifi je osnovano Tehničko sveučilište. 1930-ih su diplomanti ovih fakulteta imali priliku graditi mnoge domove i urede u Tel Avivu. Te građevine su građene u duhu europskog funkcionalističkog stila, bez ukrašavanja i s mnogim inovacijama u klimatizaciji. Tel Aviv iz tog vremena je najveći muzej arhitekture na otvorenom, svjetski poznat kao "Bijeli grad" i UNESCO-ova svjetska baština.
Rastom, grad je ubrzo obuhvatio u to vrijeme većinski arapsku Jaffu. Tijekom rata koji je uslijedio nakon proglašenja neovisnosti Izraela (5. svibnja 1948.) Tel Aviv je bio glavni grad Izraela i privremeno mjesto zasjedanja izraelskog parlamenta. Tel Aviv i Jaffa su 1950. godine spojeni u jednu upravnu jedinicu, a dvije godine kasnije Jeruzalem postaje sjedište Izraela. No, u Tel Avivu su dugo ostala mnoga ministarstva.
Godine 1956., spajanjem tri znanstvena insituta osnovano je sada najveće sveučilište u Izraelu, Sveučilište Tel Aviv.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ca/Dizengoff_Square_Tel_Aviv3.jpg/220px-Dizengoff_Square_Tel_Aviv3.jpg)
Iako u tel Avivu postoje starije građevine izgrađene u historicističkim stilovima, gdje su se kombinirali europski utjecaji s autohtonim bliskoistočnim odlikama, grad je najpoznatiji po svojim modernim građevinama.
Bijeli grad Tel Aviva (hebrejski: העיר הלבנה, Ha-Ir HaLevana) je skup preko 4.000 modernih građevina, izgrađenih u internacionalnom i tzv. Bauhaus stilu. Izgradili su ih 1930-ih većinom židovski arhitekti koji su prebjegli od nacističkih progona u Europi, ali i njihovi učenici. Tel Aviv ima veći broj ovih građevina od bilo kojeg drugog grada na svijetu.
- ↑ Tel Aviv-Yafo, enciklopedija.hr, Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje. Leksikografski zavod Miroslav Krleža, pristupljeno 12. studenog 2020.
![]() | Zajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Tel Aviv |