Dombóvár
Dombóvár (németül: Dombowa) város Tolna vármegyében, a Dombóvári járás székhelye. Tolna vármegye harmadik legnagyobb települése, a vármegyeszékhely, Szekszárd és Paks után. Dombóvár 2020-ban ünnepelte várossá válásának 50 éves évfordulóját, 1970. április 1-jén kapta meg ezt a rangot.[3]
Dombóvár | |||
![]() | |||
Dombóvár madártávlatból | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Tolna | ||
Járás | Dombóvári | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Pintér Szilárd (Fidesz–KDNP)[1] | ||
Jegyző | dr. Szabó Péter Gyula | ||
Irányítószám | 7200 | ||
Körzethívószám | 74 | ||
Testvértelepülései | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 17 300 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 220,44 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 78,48 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Dombóvár weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Dombóvár témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Fekvése
szerkesztésTolna vármegye délnyugati részén, a Kapos folyó völgyében található, Baranya és Somogy vármegye határának szomszédságában.
Megközelítése
szerkesztésKözúton
szerkesztésLegfontosabb megközelítési útvonala a Dunaföldvár-Kaposvár-Nagykanizsa közti 61-es főút, amelyből innen indul dél felé, Sásd irányában a 611-es főút. Hőgyész és a 65-ös főút felől a 6532-es út vezet Dombóvárra (Tüske városrészbe). Öt számjegyű országos közútként számozódik még a 65 188-as számú mellékút, amely a 611-esből ágazik ki nyugatra és a város déli, kaposszekcsői határszélén húzódik Szőlőhegy külterületi városrészig. Emellett a 611-es főútként ágazik ki a 65 358-as számú mellékút, mely Dombóvár vasútállomás és az autóbusz-állomás elérését biztosítja.
Vasúton
szerkesztésA város jelentős vasúti csomópont is: áthalad rajta a (Budapest–)Pusztaszabolcs–Pécs-vasútvonal, amelyből ágazik le a Dombóvár–Kaposvár–Gyékényes, Dombóvár–Komló és a Dombóvár–Bátaszék-vasútvonal. Továbbá az 1990-es évekig itt működött a Dombóvári Gazdasági Vasút, és itt volt az egyik végpontja a Dombóvár–Lepsény-vasútvonalnak is. A várost két vasútállomás szolgálja ki: Dombóvár vasútállomás (az autóbusz-állomás mellett) és Dombóvár alsó vasútállomás. Dombóvár alsón a Fenyves sebesvonat Keszthelyre (9.18) és Pécsre (18.40) ad közvetlen eljutást.
Helyi és helyközi tömegközlekedés
szerkesztésA város tömegközlekedését az állami Volánbusz Zrt. üzemelteti helyközi járatokon. Az autóbusz-állomás a Baross Gábor tér és a Kórház utca találkozásánál, a vasútállomás mellett található.
A Tárnok-Trans Kft. helyi járatú buszokat is üzemeltet a városban, összesen 10 járaton. Nem túl gyakran járnak, mivel az önkormányzat sűrített menetrendet adott ki. A helyi járatú buszok mindegyike MAN Lion's City EL283 típusú, szóló buszok, amelyek rendszeresen karban vannak tartva. Összesen 5 darab busz van az állományban, az SXT-542 rendszámú pedig garázsban pihen és szervizelés alatt van.
Járatok:
1 (MÁV-pályaudvar - TESCO - IX. utca)
1/A (IX utca - Hunyadi tér - MÁV-pályaudvar - Dombóvár alsó vá. - Szőlőhegy / IX. utca - Hunyadi tér)
2 (Hunyadi tér - Dombóvár alsó - MÁV-pályaudvar)
2/A (Hunyadi tér - MÁV-pályaudvar)
3 (Hunyadi tér - Kórház - Gunaras, Kernen tér)
5 (Hunyadi tér - Szőlőhegy - Nyerges Csárda)
5/A (Szőlőhegy - Hunyadi tér)
10 (MÁV-pályaudvar - Kórház - IX. utca) - Ez a járat csak egyszer indul, 5.06-kor a pályaudvarról.
11 (IX. utca - Kertváros - MÁV-pályaudvar)
21 (MÁV-pályaudvar - Kertváros - IX. utca)
A buszok 21 óra után nem közlekednek. Menetrendjük eltérő lehet, mivel szombati és vasárnapi járatok is vannak, és ezeken a napokon egyes hétköznapiak nem indulnak.
További információ: https://www.dombovar.ptke.hu
Városrészei
szerkesztés- Városrészei: Újdombóvár, Tüske, Gunaras, Kakasdomb, Szuhajdomb, Kertváros, Szőlőhegy,[4] Óváros, Belváros, Mászlony, Szarvasd, Szilfás
-
Dombóvár mezővárosi pecsétje - 1715
-
Az ünnepi logó
Történelem
szerkesztésElőtörténet
szerkesztésAz itt talált leletek azt bizonyítják, hogy mind a kő-, mind a bronzkorban lakott hely volt.[7] Az i. e. 4. században kelták szállták meg a Dunántúl területét, majd i. sz. 8-ban a rómaiak véglegesen meghódították és a birodalomhoz csatolták. Pannoniában Dombóvár kedvező fekvésének köszönhette létezését. Fontos utak vezettek itt a rómaiak idejében Pécsről (Sopianæ) Győrbe (Arrabona) és Óbudára (Aquincum), a rómaiak jelenlétét számos régészeti lelet bizonyítja. A város a római korban Pons Sociorum Mansuectina néven (Kapos folyó átkelő) létezett, de csak egy híd volt itt, míg egy közeli faluban, Alsóhetényben katonai erőd működött, a szabálytalan négyzetet formázó erőd falainak hossza összesen 1879 méter, területe 21 hektár volt. Az 5. században „eltűnt” város Iovia az erődítmény közelében lehetett; e település újabb régészeti kutatások szerint valamivel északabbra, Alsóhetény-től mintegy 7 kilométerre, Szakcs – Felsőleperd (Gölösi-dűlő) határában terült el.[8]
Középkor
szerkesztésDombóvár térségét a honfoglaló magyarok korán benépesítették, ezt bizonyítják az ebből a korból származó feltárt sírok. Első ismert erődítménye a mai Szigeterdőben az elmúlt években feltárt, téglából épült vártorony, amely a 12. században már állt. A település nevét többnyire a szláv dobov(o) (=tölgyes) szóból eredeztetik.[9][10]
Ma is láthatók a Kapos partján a valószínűleg a tatárjárás után épült másik vár romjai.[11] Első ismert írásos emléke az Árpád-ház kihalását követő időkből származik, ekkor a Vencel-párti Henrik bán szerezte meg. Károly Róbert hatalmának megszilárdítása után az egykori királyi javakat visszavette, és a vár csere útján, 1326-ban a Csák nemzetség birtokába került. Az új birtokos család a helynév alapján Dombainak nevezte magát.
A mohácsi vész után jelent meg Tolna megye birtokosai között Werbőczy István királyi kancellár, aki vagyonát ügyes házassági politikával és szerződésekkel gyarapította. Dombay János halála után felesége, Werbőczy Örzse révén a vár Werbőczy Imre birtokába került. A török tőle foglalta el a döbröközi várával együtt az 1543–44. évi hadjáratban.
Dombó vára a 15. században élte fénykorát. A vár falai között élt Dombó (Dombay) Pál jogtudós, a királyi tábla bírája, aki 1514-ben – több társával együtt – megbízást kapott Werbőczy Hármaskönyvének (Tripartitum) felülvizsgálatára, amelynek jelentős részét szerzője itt írta. Az 1517-ben kiadott mű négy évszázadon át döntően meghatározta Magyarországon a politikai és jogi gondolkodást.
A Dombó család egykori várában tartózkodott 1537-ben Tinódi Lantos Sebestyén. Itt szerezte „Jáson és Medea” című széphistóriáját („Tinódi Sebestyén diák készítette, midőn bal kezét Dombóváron nehéz seb gyötörte.” – olvashatjuk a versfőkben.)
A török hódítás Dombóváron várkastélyt és mellette mozgalmas kisvárost talált. A török az elfoglalt területeken igyekezett véglegesen berendezkedni. Az új közigazgatási rendszer szerint a budai pasalik (kormányzóság) koppányi szandzsákjának (kerület) egyik központja volt, s a török állandó katonaságot tartott benne.
A törökök kiűzése után
szerkesztésA vár környékét 1683-ban a Bécs alól menekülő Ali Musztafa csapatai felperzselték. A török kiűzése után a várat felrobbantották, köveinek nagy részét széthordták. A lakosság az új település első házait a mai Kakasdombon emelte, majd innen terjeszkedett előbb északi, majd keleti irányba. A Dombóvár környékén gazdátlanná vált óriási területeket herceg Esterházy Pál nádor vásárolta meg, birtokközponttá tette, s ettől kezdve az Esterházyak 1944-ig fontos szerepet játszottak a település életében.
Az 1767. évi úrbéri összeíráskor Dombóváron már 112 család élt.
A Dombóváron 1848. április 10-én megalakult nemzetőrség létszáma 101 fő volt. Jelasics csapatai 1848. szeptember 27-én vonultak be a városba, két nap után továbbvonultak, ám Ozoránál Csapó Vilmos felkelői október 7-én lefegyverezték őket.
Fényes Elek 1851-ben megjelent Magyarország Geographiai Szótára című művében többek között az alábbiakat olvashatjuk:
„Dombóvár magyar mezőváros Tolna megyében … Lakja 1200 kath., 80 zsidó, kath. paroch., derék uradalmi épületekkel. Róna határa első osztálybeli, réttyei jók, szőlőhegye, erdeje bőséges…”
Utóbbi megállapítást igazolja az 1848-ban megjelent Hármas Kis-Tükör:
Vasútépítés és a 20. század első fele
szerkesztésDombóvár igazi fejlődését a vasútépítés hozta meg. 1872-ben készült el a Dombóvár-Zákány, majd következő évben a Dombóvár-Bátaszék-Baja vonal. 1882-ben adták át a Budapest–Pécs közötti vasútvonalat, amely Újdombóvárt érintette. 1906-ban nyílt meg a Dombóvár-Veszprém közötti vasútvonal. 1908-ra építették át Újdombóvárra a bátaszéki vonalat, ezáltal Dombóvár az ország egyik legfontosabb és legnagyobb vasúti csomópontja lett.
Súlyosan érintette a várost az első világháború kitörése. Amellett, hogy a tervezett beruházásokat el kellett halasztani, a frontra kiküldött dombóvári katonák tömegesen estek el, vagy sebesültek meg. Szepessy László költő 1915. augusztus 1-jén esett el a doberdói fennsíkon, az alig egy évvel azelőtt létrejött gimnázium tanárai közül a fronton vesztette életét Regula Antal és Schneider András.
A Tanácsköztársaság kikiáltása után Dombóváron is létrejött a direktórium, tagjai Gyenis Antal iskolaigazgató, Molnár György rajztanár és Udvari Vince MÁV-kalauz voltak. A kommün bukása után mindhármukat kivégezték. A trianoni békediktátum Tolna vármegyét közvetlenül nem érintette.
A két világháború közötti Horthy-korszak fő célja a gazdaság és a kultúra föllendítése, továbbá az elvesztett területek visszaszerzése volt. A mai Újdombóvár városrész kialakulása 1919-ben kezdődött, amikor az Esterházy-birtokból 200 kataszteri holdat kimértek 591 építési teleknek. A település 1945-re gyakorlatilag felépült.
1925-re felhúzták az 1903-ban alapított Szent Orsolya-rendi zárdainternátus épületét Möller Károly tervei szerint, ahol 1959 -ig – Kaposvárra történt áthelyezéséig – tanítóképzés is folyt. Ugyancsak 1925-ben adták át az Ipartestület mozgószínházát és vendéglőjét. 1927-re készült el az újdombóvári községháza Dvorzsák Rezső építész tervei alapján. 1929-ben átadták az Esterházy Miklós Nádor Gimnázium épületét, mely Alpár Ignác tervei alapján készült. Ugyanebben az évben adták át rendeltetésének a református templomot, a következő évben pedig elkészült az evangélikus templom. Ugyanabban az évben kezdődött meg a tanítás az újdombóvári iskola újonnan átadott épületében.
1934-ben szentelték fel az újdombóvári katolikus templomot, amelynek tervezője Fábián Gáspár műépítész volt. Egy évvel korábban adták át a városi strandfürdőt is.
A második világháború ugyancsak jelentős veszteséget okozott a városnak. A zsidók 1944-ben történt elhurcolásának 541 áldozata volt. 1944. december 1-jén a bevonuló szovjet katonák mintegy 30 polgári személyt lemészároltak, ugyanennyit pedig – főleg németes nevük miatt – elhurcoltak. A világháborús emlékmű 217 áldozatot sorol fel.
A második világháború után
szerkesztésA második világháborút követő koalíciós éveket 1948-tól a kommunista diktatúra váltotta fel. 1956-ban a községben is népmozgalmat váltott ki a budapesti október 23-i események híre. Október 25-én mintegy 500 tüntető vonult a tanácsháza elé, és követelésükre a tanács lemondott. Megválasztották a Forradalmi Bizottságot, melynek elnöke Kovács Gyula bejelentette, hogy Antal István tanácselnök a helyén marad, egyben a fegyverek kiosztását meghiúsította. Ennek köszönhető, hogy a forradalom mindvégig vérontás nélkül zajlott. Október 26-án nagygyűlést szerveztek a szovjet emlékmű elé, ennek során az obeliszket – annak ellenére, hogy a pártbizottság rendeletére a vörös csillagot már levésték róla – ledöntötték.
A szovjet csapatok minden ellenállás nélkül foglalták el a községet november 4-én. A forradalmi tanács tagjait a Szovjetunióba, (Ungvárra) hurcolták. Szabadulásuk is rendhagyó volt, mivel Antal István tanácselnök és Daradics Béla a pártbizottság titkára személyes közbenjárására bocsátották őket szabadon, amikor már a kaposvári börtönben voltak. Hazaérkezésüket – Antal István visszaemlékezése szerint – nagyobb tömeg üdvözölte, mint amikor a forradalmi tanácsot megválasztották.
Dombóvár és Újdombóvár közigazgatási egyesítése 1946-ban történt meg. Az 1960-as–1970-es években, az ötéves tervek keretében több üzemben korszerűsítésre és új üzemek létesítésére került sor. Így jött létre a kenyérgyár, a kesztyűgyár, a Láng Gépgyár és a Pátria Nyomda, majd a Csavaripari Vállalat. 1969. december 19-én került átadásra a dombóvári kórház, ma Szent Lukács orvos-evangélista nevét viseli.
1970. április 1-jén Dombóvárt várossá nyilvánították, ami újabb lendületet adott az iparnak és a kereskedelemnek. Áruház, szálloda,[12] művelődési ház,[13] új iskolák épültek, torna- és sportcsarnokok létesültek. 1973. május 19-én adták át a város legfőbb idegenforgalmi vonzerejét jelentő Gunaras termál-, és gyógyfürdőt (1933. július 30-án adták át a dombóvári uszodát).
Közélete
szerkesztésPolgármesterei
szerkesztés- 1990–1994: Dr. Fazekas István[14][15] (KDNP)
- 1994–1998: Tóth Attila (MSZP-SZDSZ)[16]
- 1998–2002: Tóth Attila (MSZP)[17]
- 2002–2006: Szabó Loránd (MSZP-SZDSZ-Centrum-1445)[18]
- 2006–2009: Szabó Loránd (MSZP-SZDSZ-Sz. Dombóvárért)[19]
- 2009–2010: Patay Vilmos (Fidesz-KDNP)[20]
- 2010–2014: Szabó Loránd (független)[21]
- 2014–2019: Szabó Loránd (Természetesen)[22]
- 2019–2024: Pintér Szilárd (Fidesz-KDNP)[23]
- 2024– : Pintér Szilárd (Fidesz-KDNP)[1]
A településen 2009. október 11-én időközi polgármester-választást kellett tartani,[20] az előző polgármester lemondása miatt.[24]
Országgyűlési képviselők
szerkesztésGazdaság
szerkesztésA vasútvonalak 19-20. századi kiépülésével teljes mértékben megváltozott a korábban mezőgazdasági jellegű Dombóvár élete. Az addig falusias szerepkört betöltő településen ipari üzemek létesültek, megváltozott a község közigazgatási helyzete, és a sok változás mellett a környék kulturális vezető szerepét is magához ragadta.
1900 novemberében kezdte meg működését a Hungária Vajkiviteli Rt. dombóvári központja. Legfőbb terméke a minőségi vaj volt, amellyel az országos kiállításon aranyérmet nyert. A napi 16-20 mázsa vaj jelentős része külföldi piacra került. 1961-től központosítás ürügyén az üzemet leépítették, a vajgyártó részlegét áthelyezték Kaposvárra.
1912-ben alapította meg Dőry Etelka a Dőry Konzervgyárat, amely a háborús szállítások révén gyors fejlődének indult. Az 1930-as években már 100 munkást foglalkoztatott, a nyári és őszi idényben alkalmanként 350-600 fő is munkát kapott. Termékei – a különböző befőttek, lekvárok, kandírozott gyümölcsök – Európa-szerte közkedveltek voltak, sőt még Dél-Amerikába is exportáltak belőlük. A második világháború után a gyárat népgazdasági indokokra hivatkozással leállították, a gépeket leszerelték, és elszállították.
1914-ben jött létre a MÁV Talpfatelítő Vállalat. Az európai, sőt világhírű MÁV a 20. század elejétől az egyre növekvő hosszúságú vasúti pályák építéséhez és fenntartásához szükséges telített vasútitalpfa-igényét a saját üzemeiből látta el. A dombóvári üzemben a mai viszonyokhoz képest is jelentős mennyiségű talpfát „telítettek”, a kor technikai színvonalának élvonalába tartozó berendezésekkel.
Esterházy herceg 1925-ben Újdombóváron létesített gőzmalmot. Az üzemet iparvágánnyal és keskenyvágánnyal is ellátták, így a nagy mennyiségű gabonát vasúton lehetett a malomba szállítani.
Vállalkozások 2020
szerkesztésÖnkormányzati vállalatok
szerkesztésVegyes vállalatok
szerkesztés- Dombóvári Szociális és Gyermekjóléti Intézményfenntartó Társulás, elnök: Németh Tímea dr. -- al-polgármester
- Dombóvár és Környéke Többcélú Kistérségi Társulás, elnök: Pintér Szilárd – polgármester
- Dombóvár és Környéke Kistérségi Ivóvízminőség-javító Társulás, elnök: Pintér Szilárd – polgármester
- Dombóvár Térségi Szennyvízkezelési Önkormányzati Társulás, elnök: Pintér Szilárd – polgármester
- Mecsek-Dráva Regionális Szilárdhulladék Kezelő Rendszer Létrehozását Célzó Önkormányzati Társulás, elnök: Páva Zsolt
Csak önkormányzati vállalkozások
szerkesztés- Dombóvári Városgazdálkodási Nonprofit Kft.
- Dombó-Land Térségfejlesztő Kft.
- Tinódi Ház Közművelődési Nonprofit Kft.
Önkormányzati közalapítványok
szerkesztés- Hamulyák Közalapítvány
- Dombóvári Szociális Lakásalap Alapítvány
A legnagyobb vállalatok bevétel alapján[25]
szerkesztés- VIESSMANN TECHNIKA DOMBÓVÁR Kft., alkalmazottak: 338 fő
- AGRÁR-BÉTA Kft., alkalmazottak: 45 fő
- DOMBÓ-COOP Zrt., alkalmazottak: 23 fő
- KJK-AGROTEAM Kft., alkalmazottak: 9 fő
- RÓNA Kft, alkalmazottak: 25 fő
Ipartörténeti érdekesség
szerkesztés- Degovics István (Kaposvár, 1856 – Dombóvár, 1936. október 12.) cukrászmester, Kaposvárról költözött Dombóvárra, mert Dombóváron ekkor még nem volt cukrászat. Fia Degovics Jenő 1956-ig vitte a vállalkozást.
- Ivanich Antal (Baté, 1868 – Dombóvár, 1943) a város első villanytelepének megépítője 1905. december 17.-én.
- Rákóczi János (1897-1966) cukrász, mesterszakács a Rákóczi-túrós lepény megálmodója és elkészítője
- Kuti József (1913-2013) cukrászmester, 1938-ban alapította cukrászdáját Dombóváron, mestere Rákóczi János volt
- Bíró Péter cukrászmester
- Balogh István szikvíz-készítő, 1942-ben alapította vállalkozását Dombóváron, ifj. Karászi Imre unoka viszi tovább a vállalkozást[26]
- Nagy Jenő (Újdombóvár, 1940. április 5.) kőfaragó, 1969-ben alapította vállalkozását, ma a Steinmetz Bt. szakmai vezetője, unokája Kornél viszi tovább a vállalkozását
- Bujáki Attila (Dombóvár, 1954. november 9. – Dombóvár, 2001. szeptember 10.) cukrászmester, 1983-ban alapította cukrászdáját Dombóváron, családja viszi tovább vállalkozását, mestere Kuti József volt
- Gábor Sándor cukrászmester, a Magyar Rapszódia és a Sisi bon-bon megálmodója, elkészítője
- Kissler Sörfőzde 1993-ban alapította Kiss László és felesége, a Gunarasi Sör és a Dombó Pál Sör készítője, forgalmazója
Polgárság
szerkesztésNépesség
szerkesztésA 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,8%-a magyarnak, 1,9% cigánynak, 0,2% horvátnak, 2,9% németnek mondta magát (12,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 53,5%, református 3,4%, evangélikus 2,1%, görögkatolikus 0,1%, felekezeten kívüli 15,9% (23,9% nem nyilatkozott).[27]
2022-ben a lakosság 89,2%-a vallotta magát magyarnak, 2,2% németnek, 1,7% cigánynak, 0,2% ukránnak, 0,2% horvátnak, 0,1-0,1% románnak, görögnek, örménynek és bolgárnak, 2,1% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (10,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 42% volt római katolikus, 2,7% református, 1,9% evangélikus, 0,2% görög katolikus, 1,2% egyéb keresztény, 1,1% egyéb katolikus, 12% felekezeten kívüli (38,7% nem válaszolt).[28]
Lakók száma: 18555 személy[29]
Lakottság: 236 fő/km²[29]
Lakás szám: 8387 db
A település népességének változása:
Év | Lakosságszám (fő) | Változás (fő) |
---|---|---|
1870 | 3397 | - |
1880 | 4778 | +1381 |
1890 | 5885 | +1107 |
1900 | 7480 | +1595 |
1910 | 10 480 | +3000 |
1920 | 12 471 | +1991 |
1930 | 13 953 | +1482 |
1941 | 13 134 | - 819 |
1949 | 14 097 | + 963 |
1960 | 15 811 | +1714 |
1970 | 17 229 | +1418 |
1980 | 20 459 | +3230 |
1990 | 21 183 | + 724 |
2001 | 20 852 | - 331 |
2011 | 19 011 | -1841 |
2015 | 18 688 | - 323 |
2017 | 18 851 | + 163 |
2018 | 17 995 | - 856 |
Dombóvár és Újdombóvár egyesülése
szerkesztésDombóvár és Újdombóvár-Dalmand[31] két külön település volt. A települések 1946-ban egyesültek, de Dalmand önálló település lett 1949-ben.
-
Újdombóvár
Lakosok száma | 19 067 | 18 849 | 17 995 | 17 760 | 17 259 | 17 300 |
2013 | 2014 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
Egyházak
szerkesztés- Magyar Katolikus Egyház
- Magyarországi Református Egyház
- Magyarországi Evangélikus Egyház
- Magyarországi Metodista Egyház
- Hit Gyülekezete
- Magyar Baptista Egyház
Nemzetiségi önkormányzatok
szerkesztés- Dombóvári Német Nemzetiségi Önkormányzat
- Dombóvári Roma Nemzetiségi Önkormányzat
- Dombóvári Horvát Nemzetiségi Önkormányzat
- Dombóvári Örmény Nemzetiségi Önkormányzat (felszámolás alatt!)
Civil szervezetek
szerkesztés- „Cinege Cipője” Alapítvány
- „Életet az éveknek” Közhasznú Alapítvány
- „Help-Dombóvár” Egyesület
- JALINGVA József Attila Ált. Isk. Idegen Nyelv Tanításért Alapítvány
- Nauzika Szeme Fénye Alapítvány
- Nők Dombóvárért Egyesület
- Puer nats est nobis- Gyermek adatott nekünk Alapítvány
- Tolna Megye Természeti értékeiért Alapítvány
- Alkony-Támasz Alapítvány
- Diákjainkért Alapítvány
- Az Ifjúság Zenei Neveléséért Alapítvány
- Dombóvár Radiológiáért Alapítvány
- Dombóvári ILCO Egyesület
- Dombóvári Ipartestület
- Dombóvári Kertbarát Egyesület
- Dombóvári Nyugdíjasok Érdekvédelmi Egyesülete
- Dombóvári Ózon Asztma Egyesület
- Kapos- hegyháti Natúrpark Egyesület
- Dombóvári Polgárőr Egyesület
- Dombóvári Székely Kör
- Dombóvári Szociális Lakásalap Alapítvány
- Dombóvári Zenész Egyesület
- Galamb és kisállattenyésztő Egyesület
- Margaréta a Gyermekekért Alapítvány
- Gyöngyszem Alapítvány
- Játékvár Alapítvány
- Jövő Emberkéje Alapítvány
- Kisbarát Alapítvány (Erzsébet Ovi)
- M-12 Dombóvári Postagalamb Sportegyesület
- Magyarországi Német Nemzetiségűek Egyesülete
- MME 28.sz. Dombóvári Csoportja
- Presidium Közhasznú Egyesület
- Újkezdet Roma Egyesület
- Viharmadár Önkéntes Mentő Egyesület
- Százszorszép Alapítvány
- Dombóvári Kutyás Egyesület
- Dombóvári Magyar Izraelita Baráti Társaság
- Fekete István Kulturális Egyesület
- Dombóvári Szívklub Egyesület
- Dombóvár-Kernen i.R. Baráti Kör Egyesülete
- Dombó-Dog Centrum Kutyás Sport Egyesület
- Dombóvári Városszépítő és Városvédő Közhasznú Egyesület
- Kapos Alapítvány
- Dombóvári Ifjúsági Fúvószenekar KHE
- Dombóvári Apáczai Alapítvány
- PRO Dombóvár Egyesület
- Dombóvári Örmény Nemzetiségi Egyesület
- HB Dombóvári Blockflöte Egyesület
- Hospital Alapítvány
- PC 424 Dombóvári Pipaklub
- DURA Dombóvári Eszperantó Barátok
- Dombóvár 2004. Egyesület
Dombóváron működő önkormányzati és egyéb fenntartású intézmények
szerkesztésÓvodák és bölcsőde
szerkesztés- Dombóvári Szivárvány Óvoda Tündérkert Bölcsődéje[32]
- Dombóvári Szivárvány Óvoda[33]
- Dombóvári Szivárvány Óvoda Zöld Liget Tagóvodája
- Dombóvári Szivárvány Óvoda Százszorszép Tagóvodája
- Margaréta Református Óvoda[34]
- Dombóvári Árpád-házi Szent Erzsébet Katolikus Óvoda[35]
Általános iskolák, pedagógiai szakszolgálat
szerkesztés- Dombóvári Evangélikus Általános és Alapfokú Művészeti Iskola[36]
- Dombóvári József Attila Általános Iskola[37]
- Szent Orsolya Bencés Iskolaközpont [38]
- Tamási Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény Móra Ferenc Általános Iskolája[39]
- Tolna Vármegyei Pedagógiai Szakszolgálat Dombóvári Tagintézménye[40]
Középiskolák
szerkesztés- Tolna Vármegyei SZC Apáczai Csere János Technikum és Kollégium [41]
- Magyar Máltai Szeretetszolgálat Esterházy Miklós Technikum [42]
- Dombóvári Illyés Gyula Gimnázium
Kulturális intézmények
szerkesztés- Földi István Könyvtár
- Tinódi Művelődési Ház
- Helytörténeti Gyűjtemény
Szociális és gyermekvédelmi intézmények
szerkesztés- Dombóvári Egyesített Humán Szolgáltató Intézmény
- Magyar Máltai Szeretetszolgálat Gondviselés Háza Arany Sziget Idősek Otthona
- PRESIDIUM Közhasznú Egyesület
Egészségügyi intézmény
szerkesztés- Dombóvári Szent Lukács Kórház
Nevezetességei
szerkesztés- Víztorony:[43][44] Dombóvár egyik jelképévé vált ipari létesítmény.
- Sváb Múzeum:[45] A dombóvári svábok életét bemutató terem.
- Természettudományi Bemutatóterem: 1991-től a Belvárosi Általános Iskola oktatóközponti tantermében nyert elhelyezést a megye madárvilágának egy részét bemutató anyag. A madártani anyagon kívül trófeák, tojás-, fészek-, termés-, bogár-, és lepkegyűjtemény is megtekinthető a tárlókban.[46]
- Természetvédelmi Bemutatóterem: Dombóvár zöldövezetének élővilágát mutatja be.
- Dombóvári Helytörténeti Múzeum
- Bélyeges tégla gyűjtemény – Őri Nándor gyűjteménye a sziget-erdei lakótoronyban.
- Vasúttörténeti Múzeum: a valamikori vasutas óvóhely épületében található.
- Fekete István Múzeum.
- A Sziget-erdő (Béke Park), öreg tölgyfákkal, virágos parkkal. Az első magyar kormány minisztereinek szobra ebben a parkban tekinthető meg. A monumentális kompozíció. Horvay János munkája az országban az egyedüli olyan alkotás, amely az első felelős magyar kormány tagjait ábrázolja. 1959-ben az itt élők összefogásának köszönhetően Dombóváron talált menedéket. Itt található az úgynevezett Dombóvári Reménykedő Fa, egy kocsányos tölgy is. Itt található Szuhay Mátyás kopjafája is, amely a park legöregebb fája elé került elhelyezésre.
- Dr. Habsburg Ottó Park: Habsburg Ottó – Dombóvár díszpolgára – hosszú éveken keresztül tagja volt az Európai Parlamentnek, sokat tett az Európai Unió bővítéséért, Magyarország csatlakozásáért. A páneurópai piknik fővédnökeként elévülhetetlen érdemei vannak a német újraegyesítésben, a berlini fal lebontásában. A parkba e tevékenységéről, valamint Dombóváron tett látogatásairól készült fotókból készült tabló került.
- Kispolgárok Parkja: 2007 óta azoknak a gyerekeknek, akiknek a szüleik kérik, ültetnek egy névre szóló fát.
- Hétkontinens Park: A bolygónkon található földrészek jellegzetes növényeit mutatja be az a kis belvárosi park, amelyet közmunkások segítségével alakítottak ki.
- A Tüskei-horgásztavak: halban gazdagon állnak a sporthorgászok rendelkezésére.
- Konda-völgy: A Konda-patak széles völgyével kettéosztja Ódombóvárt és Újdombóvárt. A patak duzzasztásával hozták létre a Tüskei Horgásztavat és a Szállásréti-tavat. Állomások: Természetvédelmi Bemutatóterem, az egykori kisvasút nyomvonala, Szállásréti-tó, Tüskei-tó
- Bontovai horgásztó: Dombóvár határában fekvő vízi paradicsom, ahol a fogd meg és engedd vissza elv elkötelezett hívei, kedvező áron hódolhatnak szenvedélyüknek.
- Dombói várrom (Gólyavár): Dombóvár határában, a Kapos partján található a dombói várrom, mely a mai Gólyavár elnevezést az itt fészket rakó madarakról kapta. A feltárások szerint egy jelentősebb reneszánsz épület állhatott itt. Dombó Pál itteni és döbröközi várában vizsgálta felül Werbőczy István Hármaskönyvét (Tripartitum), amely mű 1848-ig a jog mértékéül szolgált Magyarországon.[47]
- Gunarasfürdő: A Gunarasi Strand- és Gyógyfürdő híres gyógyüdülő, amely a kénes termálvízre települt.
- Szent Vendel-sziget: Gunarasfürdő területén található csónakázótavon található sziget, amelyen a szerelmesek egy lakatot kattinthatnak az ott kirakott szívre.
- Szelfi-pont: Egy különleges látványelem, mely Gunarasfürdő egykori hangulatát ábrázoló fényképes háttér.
- Szőlőhegyi Szent Anna-kápolna és -forrás: Az 1870-ben épült kápolnában már misét is tartottak. 1912-ben tornyot építettek neki. 1920-ban a Szőlőhegyet a Vásárosdombói Plébániához csatolták, mert közigazgatásilag Kaposszekcső része volt. Amikor Dombóvár városi rangot kapott, Szőlőhegyet hozzácsatolták. 1992-ben került a Dombóvári Plébániához.
- A Dombóvári Illyés Gyula Gimnázium az országban 2003-ban a 35. legjobb, ezzel a megyeszékhelyek és Budapest gimnáziumait kivéve a legjobb.[48] Sok híres ember tanult itt:
- Dombóvári Művelődési Ház: Tinódi Ház: 1979. április 3.-án nyitotta meg kapuit, ahol színházi előadásokat is tartanak.
- Jézus Szíve Római Katolikus Templom: 1725-ben épült barokk templom.
- 424-es gőzmozdony: 1943-as gyártású, a Dombóvár vasútállomás épülete és a Vasúttörténeti Múzeum között található.
-
Eredeti Kossuth-szoborcsoport, Dombóvár
-
Helytörténeti Múzeum Dombóvár
-
Víztorony
-
Dombóvári lakótorony
-
A 424-124-es gőzmozdony Dombóváron
-
Vasúttörténeti Múzeum
-
Fekete István Múzeum
-
Tinódi Művelődési Ház
-
Gunarasfürdő
-
Dombóvár - Dombó Pál vára - Gyólyavár (légi fotó)
-
Dombóvár - Dombó Pál vára - Gyólyavár légi felvételen
-
Dombóvár - Szigeterdő madártávlatból
-
Dombó vára
-
Dombóvári Illyés Gyula Gimnázium
Dombóvár helyi jelentőségű természetvédelmi területei és természeti emlékei[49]
szerkesztésKülönleges víztani értékei, források
szerkesztés- A Nyerges és Szőlőhegy forrásai
- Szent Anna-forrás
- Kis-Konda-patak völgyének forrásai és kútjai
- Lehman György Eszperantó-forrás
Ökológiai folyosók a Külső-somogyi agrársivatagban
szerkesztés- Kis-Konda-patak völgye természetvédelmi terület: Védetté nyilvánítás: 2004; Terület: 388,6 ha
Az élővilág menedékei a Kapos folyó mentén
szerkesztés- Béka-tói-mocsár és égeres természetvédelmi terület: Védetté nyilvánítás: 2015; Terület: 37 ha
Maradványerdők az agrársivatagban
szerkesztés- Tüskei tölgyes maradványerdő, természetvédelmi terület: Védetté nyilvánítás: 2004; Terület: 3,5 ha
- Banya-völgyi tölgyes, természetvédelmi terület: Védetté nyilvánítás: 2015; Terület: 1 ha
- Mágocsi úti tölgyes, természetvédelmi terület: Védetté nyilvánítás: 2015; Terület: 0,5 ha
- Nyerges-erdő és -horgásztó, természetvédelmi terület: Védetté nyilvánítás: 2004; Terület: 78,2 ha
Városi parkok, parkerdők
szerkesztés- Szigeterdő, természetvédelmi terület: Védetté nyilvánítás: 1976; Terület: 4,8 ha
- Gunarasi parkerdő, természetvédelmi terület: Védetté nyilvánítás: 2007; Terület: 10 ha
- Mászlonyi kastély park, természetvédelmi terület: Védetté nyilvánítás: 2015 ; Terület: 2,3 ha
Védett fák, fasorok
szerkesztés- Újdombóvári vadgesztenye fasor, természetvédelmi emlék: Védetté nyilvánítás: 1976
- Hunyadi téri fák, fasorok – természetvédelmi emlék: Védetté nyilvánítás: 2004
- Arany János téri fák, természetvédelmi emlék: Védetté nyilvánítás: 2004
- Ady Endre utcai vadgesztenye fasor, természetvédelmi emlék: Védetté nyilvánítás: 2004
- Horvay János utcai gömbkőris fasor, természetvédelmi emlék: Védetté nyilvánítás: 2004
- Fő utcai juhar fasor, természetvédelmi emlék: Védetté nyilvánítás: 2004
- Dőry platán, természetvédelmi emlék: Védetté nyilvánítás: 2004
- Szabadság utcai platánok, természetvédelmi emlék: Védetté nyilvánítás: 2004
- Helytörténeti Múzeum kertjének idős fái, természetvédelmi emlék: Védetté nyilvánítás: 2004
- Szent Flórián-szobor vadgesztenye fái, természetvédelmi emlék: Védetté nyilvánítás: 2004
- Teleki utcai fehér nyár, természetvédelmi emlék: Védetté nyilvánítás: 2004
- Árpád utcai gömbkőris fasor, természetvédelmi emlék: Védetté nyilvánítás: 2004
- Erzsébet utcai óvodakerti vadgesztenye fa, természetvédelmi emlék: Védetté nyilvánítás: 2015
- Hóvirág utcai mocsárciprus, természetvédelmi emlék: Védetté nyilvánítás: 2015
- Hunyadi téri Tinódi-szobor melletti oszlopos gyertyán, természetvédelmi emlék: Védetté nyilvánítás: 2015
Változatos madárvilága
szerkesztés- Gunarasi agyagbánya parti fecske költőtelepe, természetvédelmi terület: Védetté nyilvánítás: 2015; Terület: 0,02 ha
A város erődített emlékei – védett földvárak
szerkesztés- Szigeterdei vár és lakó torony: Védetté nyilvánítás, megerősítés: 1976, 2004
- Gólyavár, természetvédelmi terület: Védetté nyilvánítás, megerősítés: 1976, 2004; Terület: 3,1 ha
- Szarvasdi földvár
Híres emberek
szerkesztésA város szülöttjei, akik nemzetközi elismerést szereztek: Szemenyey Ferenc festőművész; Hirsch Zoltán Zoli bohóc; Rákóczi János cukrász, mesterszakács; Mándi Imre ökölvívó; Aggházy Gyula festőművész; Marcell György festőművész, gimn. rajztanár felfedezettjei: Majoros János keramikus, Ujvári Lajos festőművész, Vati József festőművész. Pataki Ferenc fejszámolóművész; Buzánszky Jenő labdarúgó, az Aranycsapat tagja; Hegyi Sándor labdarúgó, az Aranycsapat tagja; Ivanich Miklós zongoraművész; Kodály Zoltánné Péczely Sarolta énekművész, egyetemi docens; dr. Gundy Sarolta rákkutató, az Országos Onkológia Intézet volt tudományos osztályvezetője; Rózsa Norbert úszó; dr. Köbli Norbert forgatókönyvíró, érdemes művész; Gulyás Róbert kosárlabdázó; Szabó Tünde atléta; napjaink nagy női sporttehetsége Tóth Lili Anna atléta és Farkas Bence napjaink nagy férfi atléta tehetsége; és akik nem Dombóváron születtek, de itt éltek/élnek: Fetter Károly szobrászművész; Rácz Vali magyar színész- és énekesnő; Bernát János festőművész; Kaponya Judit festőművész; Sarkantyu Simon festőművész; Radó Károly festőművész, szobrász; Varga Gábor szobrászművész, Zircher Kitti atléta. A városban élő eszperantisták 1923 óta ápolják az eszperantó nyelv tradícióit és eszméjét.
A város kitüntetettjei
szerkesztésAz adományozott díjak, elismerések: Pro Oppido Dombóvár díszpolgári cím, Dombóvár Város Elismerő Díszjelvénye kitüntetés, Ivanich Antal-díj, Dombóvár ifjúsági díjai: a Buzánszky Jenő-díj, az Ambrus Sándor-díj és a dr. Péter Gyula-díj együtt, Dombóvár Elismert Közössége díj, Dombóvárért oklevél, Hamulyák-díj, Dombóvár Közbiztonságáért Oklevél, Dombóvár Közszolgálatáért Oklevél[50]
Sportélete
szerkesztésEgyes dombóvári sportolók komoly teljesítményt értek el, sportáganként:
- Atlétika
- Az atlétákat a Dombóvári Vasutas Atlétikai és Szabadidő Egyesület felügyeli.[51]
- "Dombóvári Atlétikáért" Alapítvány
- Zircher Kitti (Budapest, 1988. augusztus 9.) 20-szoros magyar bajnok atléta, Dombóváron él és végezte alapiskoláit,
- Szabó Tünde (Dombóvár, 1989. február 8.) atléta,
- Tóth Lili Anna (1998. szeptember 17.) nagy női atléta tehetség: ifjúsági olimpiai bajnok, Dombóvárról indult,
- Farkas Bence (2002. június 4.) nagy férfi atléta tehetség, Dombóvárról indult,
- Karate
A hazai és nemzetközi megmérettetések aktív résztvevői:
- CYKLON Ikigaido SE
- Dombóvári Karatesuli
- Kosárlabda
- Gulyás Róbert 1974. július 28. itt kezdte sportolói pályafutását 101-szeres válogatott kosárlabda játékos[52]
- Labdarúgás
DFC – Dombóvári Futball Club[53] – Dombóváron nagy múltja van a labdarúgásnak. Valamikor négy csapata is volt a városnak, 1960–1990 között. Ettől az időszaktól szinte halálra lett ítélve a helyi labdarúgás, amelyre a végső szentenciát 1993 tavaszán mondta ki a DVMSE. Egy év múlva ifj. Karászi Imre Újvári Kálmán ötletéből akkor még közvetett. Takács László segítségével 1994 nyarán alakult meg a Dombóvári Futball Club, amely jelenleg a Katona József utca 37. szám alatt üzemelő futballpályát használja, melynek folyamatos újításával és szépítésével hozzájárul a megfelelő színvonalú futball űzéséhez.
Dombóvári Focisuli Egyesület – Az egyesület jelenlegi nagy sikere a Dombóváron élő gyermekek futball iránti kedvének növekedése. Az utóbbi években oly nagy sikernek örvend az egyesület, hogy a 2014. évben jóval több mint 20 focistanövendék kezdte meg pályafutását az Egyesület keretein belül. A gyermekek 5 éves kortól egészen 14 éves korig, felmenő rendszerben tanulják eleinte játékos, majd komoly formában a futball minden csínját-bínját. Ebben nagy szerepet kapott az OTP Bank Bozsik Gyermek Labdarúgó Program, melyben Dombóvár jelenleg alközponti státuszban szerepel. Ennek köszönhetően a Dombóvári Futball Club által gondozott Katona József utcai labdarúgó pályát hetente – a napi edzéseken kívül – több száz gyermek birtokolja.
- az újdombóvári születésű Buzánszky Jenő válogatott labdarúgó,
- A dombóvári születésű (1932. április 3.) Hegyi Sándor válogatott labdarúgó, aki 1955-ben két alkalommal szerepelt az Aranycsapatban,
- A dombóvári születésű Kőműves Mihály (1947) labdarúgó,
- A bonyhádi születésű Zircher György (1962. május 17.) NB-I-es labdarúgó játékos volt, ma Dombóváron él. Rövid ideig NB II-ben is játszott a dombóvári csapatban,
- Simonfalvi Gábor (Dombóvár, 1984. január 9. –) magyar labdarúgó, jelenleg az NB III-as FC Nagykanizsa hátvédje,
- Gyánó Szabolcs Dombóvár, 1987. július 20. NB I-es labdarúgó,
- A dombóvári születésű Keresztes Zalán (2001. június 17.) 2020. május 29.-én játszotta első NB I-es mérkőzését a Kaposvári Rákóczi FC – Zalaegerszegi TE futballmérkőzésen a Kaposvárt erősítve.
- Ökölvívás
- Mándi Imre (1916. november 22.) ökölvívó, magyar bajnok (1935) a Dombóvári VOGE színeiben, olimpiai 5. helyezett, Európa bajnoki 2. helyezett, 49-szeres válogatott,
- Úszás
- Rózsa Norbert olimpiai bajnok mellúszó
- Halmai Petra olimpikon
- Sportszervezetek
- "Black Angels" Dombóvári Női Labdarúgó SE -
- Aerobik és Szabadidős Egyesület
- CYKLON Ikigaido SE – karate
- Delta Turista Egyesület
- Dombóvár 2004. Sakk Egyesület
- Dombóvári Spartacus Szövetkezeti SE – teke
- Dombóvári Boksz-klub
- Dombóvári Focisuli Egyesület – gyerek-foci
- Dombóvári Futball Club
- Dombóvári Hangulat Szabadidő SE
- Dombóvári Karatesuli
- Dombóvári Kosárlabda Suli KHE
- Dombóvári Sportiskola Egyesület úszás
- Dombóvári Tenisz Egyesület
- Dombóvári Vasutas Atlétikai és Szabadidő Egyesület
- Dombóvári Asztalitenisz Club KHE
- Dombóvári Floorball SE
- D-RIDE Sport Club – kerékpár
- PASZ Dombóvári Amatőr Labdarúgó SE
- Dombóvári Úszó Egyesület
- Dombóvári Judo Klub
- Dombóvári Amatőr Röplabda Club Szabadidős Egyesület
- "Dombóvári Atlétikáért" Alapítvány
- Dombóvár Úszásért Alapítvány
- Dombóvári Városi Diáksport Bizottság
- FORGI BOX CLUB Ökölvívó Közhasznú Egyesület
- Dombóvári Nyergesvölgyi Horgász Sportegyesület
- TeamDvar eSports
Sportlétesítmények
szerkesztés- Szuhay Sportcentrum
- JAM-csarnok
- Dombóvári Ifjúsági Sporttelep – DIS
- Farkas Attila Uszoda
- Teniszpályák
- Spartacus Tekecsarnok
- Nordic Walking útvonalak
- séta-útvonal: Konda-völgyi tókör – 12 km
- séta-útvonal: Várak útja – 6,5 km
- séta-útvonal: Nyergesi körutak – 4 km
- séta-útvonal: Gunarasi Land Art sétaút – 2 km
- séta-útvonal: Gunarasi körút – 3 km
- Kültéri fitness eszközök
- Szállásréti-tó
- Szent László Park
- Újdombóvár-VI. utca
- Arany János tér
- Kneipp-ösvény
- Fogadalmi liget
- Gunarasfürdő Camping
- Maximum Fitness Club
- Body Fit Sportcentrum
- Z2 CROSS GYM
Kiránduló útvonalak
szerkesztés- KONDA-PATAK VÖLGYE – A Konda patak völgye: Nyerges-tó – Gunaras-fürdő – 25 km
- „IFLÁK” KERÉKPÁROS TÚRAÚTVONAL – IFLÁK kerékpáros túra: Gunaras-fürdő – Sziget-erdő – Gólya-vár – Kaposszekcsői templom – Csikostöttős kilátó – Mágocsi templom – a Béka-tavi madárles – IFLÁK nép tájékoztató táblája – 32 km
- „WOSINSKY” KERÉKPÁROS KÖRTÚRA: Dombóvár – Döbrököz – Kurd – Lengyel – Mekényes – Nagyhajmás – Mágocs – Dombóvár – 32 km
- KONDA-VÖLGYI TÓKÖR: Gyár utca – Konda-völgy – Tüskei tavak – Gyár utca – 12 km
- „HAT VÁR HAT RÁD” TÚRA: Werböczy vár (Döbrököz) – Szarvasdi várrom – Gunaras-fürdő – Kaposszekcsői várrom – Dáró vára, Jágónak – Gólyavár – Sziget erdei lakó torony – 32 km
- „HÍRESSÉGEK ÚTJA”: Pannónia út – Kórház utca – Gyár utca – Bajcsy-Zsilinszky utca – Katona József utca – Dózsa György utca – Szabadság utca – Hunyadi tér – Dombó Pál utca – Bezerédj utca – Pannónia út – 5 km
- „MESEÚT”: Hunyadi tér (Tinódi Ház – Művelődési Ház) – Dombó Pál utca – Bezerédj utca – Jókai utca utca – Hunyadi tér (Rossmann) – Hunyadi tér (Csillagház) – 1,1 km
- „PUSZTÁK NÉPE” ÚTVONAL: Gunaras-fürdő kápolna – Szarvasd – Nagypáltelep – 16 km
- „CSODABOGYÓS” ÚTVONAL: DÖPTE-bázis – Újdombóvár (Béke utca) – Béka-tó – Kolostor-út – Mágocs-dülő – Mágocsi vadászház – Koszorú-domb (Majális) – Döbröközi buszvégállomás – 15 km
A dombóvári eszperantizmus
szerkesztésDombóváron az 1920-as évek óta intenzív eszperantista élet zajlik, itt található a DURA Dombóvári Eszperantó Barátok nem regisztrált civil szervezet székhelye is.
Az eszperantizmus indulásának körülményei: Szepessy László költő (1880-1915) Dombóváron az Erzsébet utca 48-ban született, 1912-1915 között kérte fel őt Giesswein Sándor pápai prelátus, országgyűlési képviselő a keresztényszocialisták indulójának megírására.[54][55] Lehman György közigazgatási jegyző (1901-1932) szintén Dombóváron született az Erzsébet utca 6-ban. Giesswein Sándor ekkor volt a Magyar Országos Eszperantó Egyesület elnöke. Giesswein 1920-ban kezdte szervezni az Eszperantisták Nemzetközi Békeligáját, ezen szervező munka kapcsán ismerte meg a dombóvári születésű Lehman Györgyöt. A Békeliga 1923-ban létre is jön, de Giesswein Sándor is meghal. Dombóváron az eszperantisták innentől számítják az eszperantó mozgalom indulását.
Testvérvárosai
szerkesztés-
Kernen im Remstal - Németország
-
Ogulin - Horvátország
-
Vir - Horvátország
-
Höganäs - Svédország
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ a b Dombóvár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 19.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ 1715-ben mezővárosi rangot kap a település. 1871 után a közigazgatás átszervezésével, a polgári közigazgatás megteremtésével a mezővárosi rang végleg megszűnt, Dombóvár nagyközség lett. Az itt élők szinte soha nem hívták nagyközségnek.
- ↑ Dombóvár-Szőlőhegy nem hivatalos honlapja. [2021. június 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. június 13.)
- ↑ Új arculattal ünnepel a város.
- ↑ Dombóvár logó prezentáció 2021
- ↑ Dombóvár története egészen az őskorig nyúlik vissza.
- ↑ Iovia – későrómai település Kutatástörténet. [2020. február 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 22.)
- ↑ http://kepkezelo.com/images/m2l8i61tlkski2a9rj3m.jpg[halott link]
- ↑ http://kepfeltoltes.hu/121217/Bilecz_Ferenc_Domb_2_www.kepfeltoltes.hu_.jpg[halott link]
- ↑ Dombo vára
- ↑ A Hotel Dombóvár az 1970-es évek elején épült az Ybl díjas Makovecz Imre tervei alapján, aki az akkori elvárásoknak megfelelő külsőt és belsőt álmodott meg Dombóvár szívében. Az étterem 2016-ban került teljeskörű felújításra. A szálloda helyén a Rothermere-ház állt, az impozáns épületet statikai okok miatt le kellett bontani.
- ↑ A Dombóvári Művelődési Ház épületét 1973. április 3-án adták át, a létesítményt felújítása 2010. november 19-én fejeződött be.
- ↑ Dombóvár települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ A hivatkozott forrás a jelölő szervezetre vonatkozóan nem tartalmaz pozitív információt, azt "nem ismert"-ként tünteti fel.
- ↑ Dombóvár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 7.)
- ↑ Dombóvár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
- ↑ Dombóvár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
- ↑ Dombóvár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
- ↑ a b Dombóvár települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2009. október 11. (Hozzáférés: 2020. június 6.)
- ↑ Dombóvár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2024. május 13.)
- ↑ Dombóvár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2024. május 13.)
- ↑ Dombóvár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 28.)
- ↑ 2009. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2009 (Hozzáférés: 2020. június 6.)
- ↑ Hozzáférés: 2020. május 5.
- ↑ Hat évtizede szódások
- ↑ Dombóvár Helységnévtár
- ↑ Dombóvár Helységnévtár
- ↑ a b 2019-es adat
- ↑ [1] Tolna megye népességének változása
- ↑ Múltunkból
- ↑ Dombóvári Százszorszép Óvoda. [2021. március 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. február 28.)
- ↑ Szivárvány Óvoda
- ↑ Margaréta Református Óvoda
- ↑ Szent Erzsébet Katolikus Óvoda
- ↑ Belvárosi Általános Iskola. [2021. március 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. február 28.)
- ↑ Dombóvári József Attila Általános Iskola
- ↑ Szent Orsolya Rendi Iskolaközpont.
- ↑ Tolna Megyei Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény Móra Ferenc Általános Iskolája. [2020. december 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. február 28.)
- ↑ Tolna Megyei Pedagógiai Szakszolgálat Dombóvári Tagintézménye
- ↑ Apáczai Csere János Technikum
- ↑ Esterházy Miklós Szakképző Iskola[halott link]
- ↑ Dombóvár jelképe a Víztorony.
- ↑ Dombóvár víztornyai.
- ↑ Sváb Múzeum Dombóváron.
- ↑ Dombóvári múzeumok i. m.
- ↑ Feltárják a dombóvári Gólyavár középkori romjait. mult-kor, 2013. május 28. (Hozzáférés: 2017. január 14.)
- ↑ http://hirmagazin.sulinet.hu/hu/oktatas/kozepiskolak-rangsora-2003
- ↑ A természeti örökség megőrzésének és fenntartható hasznosításának helyi szintű feladatai Dombóváron. [2020. november 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 2.)
- ↑ Városi kitüntetettek
- ↑ Bemutatkozás. [2020. július 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. július 2.)
- ↑ Visszavonult Gulyás Róbert
- ↑ [2] Archiválva 2014. október 17-i dátummal a Wayback Machine-ben A DFC honlapja
- ↑ Kriston-Vízi József: Szepessy László megidézése. Kézirat, munkaanyag. Dombóvári Helytörténeti Múzeum Archívum.
- ↑ Giesswein Sándor Magyaróváron élt, Fetter Károly dombóvári szobrászművész készített ebben az időben hősi emlékműve(ke)t Magyaróvárnak. Ill. Szepessy László dombóvári költő is tanított itt.
Források
szerkesztés- Kovács Rózsa: Szepessy László (1880-1915). Különlenyomat a Dombóvári Sz. Orsolya-Rendi Tanítónőképző-Intézet 1940-41. is. évi évkönyvéből. 21 p. Dombóvár
- Wessely Gábor: Polgármustra, dombóvári arcképvázlat – 2014. január 10. ISSN 1785-6833-D
- Beles Lajos, A Dombóvári Vasutas Sportegyesület 75 évének története – 1927-2002
- Szabó Géza: Föld felett, föld alatt – 2007
- dr. Szombath Tibor: Dombóvár 100 éve képeslapokon 2001 ISBN 963 440 378 6
- dr. Szombath Tibor: Dombóvár Anno – 2007 ISBN 978-963-06-3735-0
- dr. Szombath Tibor: Dombóvár-Jeruzsálem (Szenes Hanna dombóvári éveiből 1921-1939) ISBN 9 786150 079 257
- dr. Varga Ferencné: A dombóvári ének-zenei általános iskola története – 2000
- Csöglei István: Fejezetek a Dombóvári Tűzoltóság 125 éves történetéből – 2001
Beles Lajos és Francz József könyvei:
- Fejezetek a dombóvári fűtőházak történetéből – 1998
- Fejezetek a dombóvári gazdasági vasutak történetéből – 1998
Erky-Nagy Tibor könyvei:
- 100 év Dombóváron, 1900-2000 (Dombóvári Vár. Kvt., 2000 Pécs: Reproflex)
- Dombóvár tegnap és tegnapelőtt (Szerzői kiadás, 2006)
- Dombó retró (Dombóvári Vár. Kvt., cop. 2008)
- Dombóváriak a Nagy Háborúban 2016 (társszerző: Takács Istvánné) A Dombóvári Városi Könyvtár kiadása ISBN 978-963-12-4387-1
- Dombóvár a 3. évezred küszöbén (Dombóvár Város Önkormányzatának kiadása) 2017 ISBN 978-963-12-8223-8
Helytörténeti sorozat Dombóvárról:
A dombóvári lokálpatrióták (Dombóvári Városszépítő és Városvédő Egyesület) 1993 óta jelentetnek meg Dombóvárról szóló helytörténeti kiadványokat:
- helytörténeti kiadvány: Dr. Szőke Sándorné, A dombóvári gimnázium seccói – 1993-1994
- helytörténeti kiadvány: Dr. Szőke Sándor, Dombóvár ISBN 9630341980 – 1996
- helytörténeti kiadvány: Takács Istvánné, Gyökerek nyomában – 1998
- helytörténeti kiadvány: A Dombóvári Városszépítő Egyesület 15 éve – 1999
- helytörténeti kiadvány: Takács Istvánné, Arcok Dombóvárról – 2000
- helytörténeti kiadvány: Dr. Szőke Sándor, Dombóvár háborús évei – 2002
- helytörténeti kiadvány: Múzeum, a helytörténeti gyűjtemény – 2004
- helytörténeti kiadvány: Tóth Endre: Studia Valeriana. Dombóvár – 2009
- helytörténeti kiadvány: Kriston-Vízi József – Máté Millisits: Ismerős művek elfeledett alkotója. Horvay János (1874–1944). Dombóvár : – 2011
- helytörténeti kiadvány: Dr. Szőke Sándorné: A főszolgabírói laktól a múzeum épületéig. Dombóvár – 2011
Kéziratok:
- Kriston-Vízi József: Szepessy László megidézése. Kézirat, munkaanyag. Dombóvári Helytörténeti Múzeum Archívum.
- G. Nagy Róbert, Az eszperantó nyelv Dombóváron – dokumentumok tükrében – 2005. Kézirat, Tolna Megyei Önkormányzat Levéltára.
Újságcikkek:
- Dr. Töttős Gábor: Dombóvártól Doberdóig. Tolnai Népújság. 1990. 09.10. 4. p.
- Tóth József: Dombóvár neves alakjai. Szepessy László. 1-2. Dombóvár és Vidéke. 1934. 05.05 és 05.12.
- Dombóvár és Környéke – a Dombóvári járás közéleti, kulturális és információs lapjának I. évfolyam 1. szám, 9. o. – 2012. március 14.
Digitális Tudomány Tárak:
- Arcanum
- Hungaricana
További információk
szerkesztés- Hivatalos weboldal
- Tolnatáj Televízió: 50 éves Dombóvár. www.youtube.com (magyarul) (2020. március 31.) (Hozzáférés: 2022. február 3.) „Dombóvár 2020. április 1-jén ünnepli várossá avatásának 50. évfordulóját. Az utóbbi hetek eseményei, a világjárvány átírta a város programjainak forgatókönyvét, és az ünnepi rendezvényeket, a városi elismerések átadását el kellett halasztani a városvezetésnek, de bíznak abban, hogy még idén megünnepelhetik a kerek évfordulót.”
- Hirado.hu – M1: Dombóvár története az őskorig nyúlik vissza]. hirado.hu (magyarul) (2019) (Hozzáférés: 2022. február 2.) „Itt pengette lantját a vár tövében a jeles középkori énekes-költő, Tinódi Lantos Sebestyén, ide járt iskolába „a puszták népének” szószólója, Illyés Gyula és a természet csodáinak halhatatlan megörökítője, Fekete István is szeretett itt időzni. De a sok-sok utcából és megannyi ligetből álló Tolna megyei Dombóvár története nem velük kezdődik.”
- Tolnatáj Televízió: Várossá avatásának 50. évfordulóját ünnepelte Dombóvár! www.youtube.com (magyarul) (2020) (Hozzáférés: 2022. február 3.) „Várossá avatásának 50. évfordulóját ünnepelte Dombóvár! Az egykori mezőváros 1970-ben kapta meg a városi címet. Az áprilisról szeptemberre halasztott ünnepi rendezvénysorozat több helyszínen zajlott, majd egy gálaműsorral záródott. Az est során kiosztották a városi kitüntetéseket.”