Jakutszk
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
Jakutszk város Oroszország szibériai területén, Jakutföld fővárosa. Távolsága Moszkvától 4900 km. Lakossága: 269 601 fő (a 2010. évi népszámláláskor).[3] Lakosainak száma 311 760 fő (2018. január 1.).[2]
Jakutszk (Якутск, Дьокуускай) | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Föderációs alany | Jakutföld | ||
Alapítás éve | 1632 | ||
Polgármester | Jevgenyij Nyikolajevics Grigorjev[1] | ||
Irányítószám | 677000–677999 | ||
Körzethívószám | 4112 | ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 311 760 fő (2018. jan. 1.)[2] | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 1600 km² | ||
Időzóna | YAKT (UTC+9) | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
Jakutszk weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Jakutszk témájú médiaállományokat. |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/RusAsian_bank_Yakutsk.jpg/260px-RusAsian_bank_Yakutsk.jpg)
Fekvése
szerkesztésJakutszk Kelet-Szibériában, a Tujmaada völgyben, a Léna folyó bal partján fekszik. A Föld legnagyobb városa, amely az örök fagy körzetében található.
Története
szerkesztésA város a Léna jobb partján a jelenlegi várostól mint egy 70 km-re északra, 1632 szeptemberében épített cölöpvárból és a cölöpvár körül fa palánkkal megerősített lakóházakból alakult ki. 1643-ban költöztették át a települést a Léna bal partjára és ekkor mint a Lénai körzet katonai és adminisztratív központja, azonnal városi jogokat is kapott. 1851-ben hozták létre a Jakutszki kormányzóságot ennek központja értelemszerűen Jakutszk lett.
A város kiinduló pontja a Távol-Kelet és Szibéria felfedezésére, feltárására induló utazóknak. Innen indultak felfedező útjukra az ismert orosz felfedezők: Szemjon Gyezsnyov (Alaszka), Vlagyimir Atlaszov (Kamcsatka), Ivan Moszkvityin (Ohotszki-tenger, Szahalin), Vaszilij Pojarkov (Amur).
Megfordultak Jakutszkban Vitus Bering, Szemjon Cseljuszkin, Ferdinand Vrangel és mások is.
Az alapítását követő első évszázadban a településen szinte kizárólag orosz telepesek éltek. A jakutok letelepedése a városban csak a 18. század végén indult meg. Napjainkban Jakutszkban hivatalos adatok szerint 70 nemzetiség képviselője él, a jakutok (25,1%) és oroszok (62,5%) mellett jelentős számban ukránok (4,4%), tatárok, burjátok, fehéroroszok.
Gazdasági élet, közlekedés
szerkesztésGazdaság
szerkesztésA város gazdaságában meghatározó a faipar. A Szovjetunió szétesését követően a piaci lehetőségek szűkülésének hatására az ipari termelés felére esett vissza. Ezt a visszaesést a mai napig sem sikerült megállítani.
Közlekedés
szerkesztésÁruszállítás szempontjából a legjelentősebb a Léna folyón a folyami hajózás.
Jakutszknak két repülőtere van. A központi a várostól 4 km-re található Jakutszki repülőtér (IATA: YKS , ICAO: UEEE ). Ez képes minden forgalomban lévő repülőgéptípus fogadására. A repülőtér két légiforgalmi társaságnak: a Jakutijának (АК "Якутия") és a Poljarnije Avialinyiinek (АК "Полярные Авиалинии") a bázis repülőtere. A várostól távolabb található a Magan repülőtere (ICAO: UEMM ), amely nagyobb gépek fogadására csak november 1. és március 31. között alkalmas.
Jakutszkot az Oroszországi Föderáció úthálózatával a „Léna” A360-as főút köti össze, mely a Léna túlsó, jobb partján haladva éri el Nyizsnyij Besztyah járási székhelyet. Nyári időszakban a Lénán kompátkelés biztosított, télen pedig a folyó jegén jelölnek ki átkelő utakat. Az őszi jégzajlás és a tavaszi olvadás idején a város gépjárművel nem elérhető.
A városnak közvetlen vasúti összeköttetése nincs. A Bajkál–Amur-vasútvonalat Jakutszkkal összekötő Amur–Jakutszk-vasútvonal teljes hosszában elkészült, a jobb parti Nyizsnyij Besztyahig tartó utolsó szakaszát 2019. július 27-én adták át. A vasútállomás a Lénán át kompon, télen a befagyott folyó jegén gépkocsival érhető el.
Épülő híd a Lénán
szerkesztés2019 végére eldőlt, hogy vasúti híd egyelőre nem készül, a közúti hidat pedig a várostól délre: a bal parti Sztaraja Tabaga és a jobb parti Haptagaj falu között építik meg, ahol a folyó medre csak 2,5 km széles (Jakutszknál legalább 5 km). Sztaraja Tabaga Jakutszktól kb. 30 km-re délre fekszik, önkormányzati szempontból Jakutszk városi körzethez tartozik. Haptagaj a jobb parton elterülő Megin-Kangalasz járás egyik falva, kb. 25 km-re délre Nyizsnyij Besztyah járási székhelytől. Maga a híd 3120 m hosszú, a két parton a felvezető utak együttes hossza 10 900 m lesz. A terveket 2021 közepéig kívánják elvégezni és elfogadtatni, ebben az esetben az építkezés 2021 negyedik negyedévében (télen) kezdődne és 2025-ben fejeződne be.[4]
Éghajlat
szerkesztésA földön itt a legszélsőségesebbek az éghajlati viszonyok. Míg a februári átlaghőmérséklet –43,2 °C, addig a júliusi középhőmérséklet 18,8 °C, csak 2 °C-kal marad el Budapest júliusi átlaghőmérsékletétől (20,8 °C).
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rekord max. hőmérséklet (°C) | −5,8 | −2,2 | 8,3 | 21,1 | 31,1 | 35,1 | 38,3 | 35,4 | 27,0 | 20,5 | 3,1 | −3,9 | 38,3 |
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | −39,5 | −31,4 | −14,1 | 0,0 | 12,1 | 21,7 | 25,1 | 21,5 | 11,9 | −3,5 | −24,4 | −36,8 | −4,6 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | −45,9 | −41,2 | −29,8 | −14,3 | −0,3 | 8,3 | 11,7 | 8,5 | 0,7 | −12,3 | −32,8 | −43,2 | −15,7 |
Rekord min. hőmérséklet (°C) | −63,0 | −64,4 | −54,9 | −41,0 | −18,1 | −7,2 | −1,5 | −7,8 | −14,2 | −40,9 | −54,5 | −59,8 | −64,4 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 9 | 7 | 6 | 10 | 18 | 37 | 39 | 37 | 29 | 20 | 16 | 12 | 240 |
Forrás: http://pogoda.ru/Yakutsk/ |
Jakutszk az örökfagy körzetében található legnagyobb település. Az épületek alapjait, hogy a közel 100 méter vastagon állandóan fagyott talaj olvadásával járó stabilitási problémákat elkerüljék, speciális szigeteléssel kell ellátni.
Kulturális élet
szerkesztésTudomány
szerkesztésA tudományos életet az Orosz Tudományos Akadémia szibériai részlegének Jakutszki Tudományos Központja fogja össze. A legérdekesebb intézetek: A P. I. Melnyikovról elnevezett Örökfagy Kutató Intézet vagy a Kislétszám északi népek problémáinak Intézete.
Oktatás
szerkesztésJakutszkban több felsőoktatási intézmény működik:
- M.K.Ammoszov Jakut Állami Egyetem
- Jakut Állami Mezőgazdasági Akadémia
- Jakut Állami Pedagógiai Akadémia
- Jakut Műszaki Főiskola
- Arktikus Állami Művészeti és Kulturális Főiskola
- Jakutszki Közgazdasági és Jogi Főiskola
Városvezetés
szerkesztésPolgármester:
- Ajszen Szergejevics Nyikolajev – 2012-től. Másodjára 2017 őszén választották meg, szeptember 17-én iktatták be hivatalába. Megbízatása négy évre szólt,[5] de 2018. május 28-án Jakutföld vezetői feladatait ideiglenesen ellátó megbízottnak nevezték ki.
- Szardana Vlagyimirovna Avkszentyjeva – 2018. szeptember 9-én választották meg polgármesternek.[6]
Híres emberek
szerkesztés- Itt született Georgij Balaksin (1980–) orosz ökölvívó
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ Евгений Григорьев победил на выборах мэра Якутска. iz.ru (Известия). ООО «МИЦ «Известия», 2021. március 29. (Hozzáférés: 2023. március 13.)
- ↑ a b 26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года. Orosz Szövetségi Állami Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2019. január 23.)
- ↑ A 2010. évi népszámlálás adatai (pdf). Oroszország statisztikai hivatala. [2013. május 23-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ 2020-01-17 Консорциум "ВИС" и Ростеха стал участником конкурса на строительство моста через Лену (Tass.ru, 2020-01-17. Hozzáférés: 2020-02-14)
- ↑ Yakutia.com Archiválva 2017. október 14-i dátummal a Wayback Machine-ben (2017-09-19. Hozzáférés: 2017-10-13)
- ↑ Jakutszk vibral zsenscsinu (Kommersant.ru, 2018-09-10. Hozzáférés: 2018-09-12)