„Acanthostega” változatai közötti eltérés
[nem ellenőrzött változat] | [nem ellenőrzött változat] |
Bot: Sablon:Taxobox cseréje az új változatra |
aNincs szerkesztési összefoglaló |
||
10. sor: | 10. sor: | ||
| genus = '''''Acanthostega''''' |
| genus = '''''Acanthostega''''' |
||
| species = '''''A. gunnari''''' |
| species = '''''A. gunnari''''' |
||
| binomial = |
| binomial = Acanthostega gunnari |
||
| binomial_authority = [[Erik Jarvik|Jarvik]], 1952 |
| binomial_authority = [[Erik Jarvik|Jarvik]], [[1952]] |
||
}} |
}} |
||
Az '''''Acanthostega''''' kihalt [[Négylábúak|négylábú]] [[Nemzetség (rendszertan)|nemzetség]], egyike az első [[gerincesek]]nek, amelyeknek felismerhető [[végtag]]jai voltak. |
Az '''''Acanthostega''''' kihalt [[Négylábúak|négylábú]] [[Nemzetség (rendszertan)|nemzetség]], egyike az első [[gerincesek]]nek, amelyeknek felismerhető [[végtag]]jai voltak. |
||
A lap 2008. október 23., 14:51-kori változata
Sablon:Taxobox2 Az Acanthostega kihalt négylábú nemzetség, egyike az első gerinceseknek, amelyeknek felismerhető végtagjai voltak.
A késő devon famenni korszakában jelent meg, mintegy 365 millió évvel ezelőtt. Anatómiailag átmenetet képezett a bojtosúszójú halak és az első szárazföldi életmódra képes négylábúak között. [1]
Leírása
Hossza mintegy 60 centiméter lehetett. Fosszíliái folyóüledékekből kerültek elő.
Mindkét első végtagján nyolc, a hátsókon legalább nyolc ujja volt, amelyeket hártya kötött össze. Nem volt csuklója és általában kevéssé alkalmazkodott a szárazföldre való kijáráshoz. Válla, első végtagja erősen halszerű volt. Hosszú, uszonnyal ellátott farka volt.[2]
Első végtagjai nem hajlottak könyökben, ezért nem tudta súlyt cipelő pozícióba állítani őket, sokkal alkalmasabbak voltak az evezésre vagy a vízinövények megragadására. Tüdeje volt, a bordái azonban túl rövidek voltak ahhoz, hogy a vízen kívül megtartsák a mellüreget. Ugyanakkor volt kopoltyújuk is, amelyek a halakéhoz hasonlóan fedettek voltak, nem úgy, mint a szinte teljesen vízi életmódhoz szokott mai kétéltűek némelyikének külső kopoltyúja.[1]
Mindezek miatt, a paleontológusok úgy vélik, sekély, vízinövények beszőtte mocsarakban élhetett és a lábai más okból fejlődtek ki, nem azért, hogy a szárazföldön járjon velük. Jennifer A. Clack interpretációja szerint az Acanthostega elsődlegesen vízi élőlény volt, halaktól származott, amelyek soha nem hagyták el a vizet, és a négylábúak a vízben fejlesztettek ki olyan tulajdonságokat, amelyek később a szárazföldi életben hasznosnak bizonyultak, nem pedig úgy, hogy kikúsztak a partra és így fejlődtek ki a lábaik, ahogyan azt korábban gondolták.
Ez volt az az időszak, amikor nagy tömegben megjelentek a lombhullatók és a sekély, oxigénszegény vizekbe hulló lomb olyan élőhelyeket hozott létre, amelyben a nagyobb halak már nem boldogultak.
Felfedezése
Fosszíliái jól megőrződtek. A fosszíliát, amelynek alapján felismerték a nem jelentőségét, Jennifer A. Clack találta Grönland keleti részében 1987-ben. (A koponya egyes darabjait már 1933-ban megtalálta Gunnar Säve-Söderbergh és Erik Jarvik.)
Rokon fajok
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/Fishapods.jpg/300px-Fishapods.jpg)
- *A Panderichthys a sáros, sekély vizekhez.
- *A Tiktaalikot végtagszerű uszonyaikivihették a szárazföldre.
- *A korai négylábúak a növényzet benőtte mocsarakban, mint:
- **az Acanthostega
- **vagy a végtagokkal rendelkező Ichthyostega..
Jegyzetek
- ↑ a b Jennifer A. Clack, Scientific American, Getting a Leg Up on Land Nov. 21, 2005.
- ↑ "Acanthostega gunneri," Devonian Times.