Markóc
Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával. |
Markóc | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Régió | Dél-Dunántúl |
Vármegye | Baranya |
Járás | Sellyei |
Jogállás | község |
Polgármester | Kovács Sándor (független)[1] |
Irányítószám | 7967 |
Körzethívószám | 73 |
Népesség | |
Teljes népesség | 59 fő (2023. jan. 1.)[2] |
Népsűrűség | 9,67 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Terület | 5,79 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Markóc témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Markóc község Baranya megyében, a Sellyei járásban.
Fekvése
Barcstól 25 km-re délkeletre, Szigetvártól 20 km-re délre, Sellyétől légvonalban kb. 5, közúton 7-8 kilométerre helyezkedik el; a déli (magyar-horvát) országhatártól és a Drávától ugyancsak mintegy 5 km-re fekszik északi irányban. Egyutcás kistelepülés, mely a falu legkeletibb házai mellett húzódó Drávafok–Drávakeresztúr országútról leágazva érhető el.
Története
Markóc nevét az oklevelekben 1403-ban említették először Markochel néven, később 1492-ben Markowcz néven írták. A falu első ismert birtokosa a pécsi főesperes volt, majd a későbbiekben az Istvánffy, a Doby és a Somssich családoké volt. 1480 körül a Festetics család dégi ága volt a település birtokosa. A falu lakosai a török hódoltság kezdetén a mai falu mellett állt Mokárfa nevű falu, mely a törökök alatt elpusztult.
A lakosság a szomszédos Markocz nevű rétre költözött át, s később ez lett a falu neve is. A 20. század elején Somogy vármegye Szigetvári járásához tartozott. 1910-ben 229 lakosából 228 magyar volt. Ebből 21 rómaikatolikus, 208 református volt. A pici Dráva közeli falu lakossága 2010-ben valamivel több volt, mint 50 fő.
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 72 | 63 | 63 | 51 | 61 | 62 | 59 |
2013 | 2014 | 2015 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 100%-a magyarnak, 1,6% bolgárnak, 23,4% cigánynak, 1,6% németnek mondta magát (a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 40,6%, református 42,2%, felekezeten kívüli 15,6% (1,6% nem nyilatkozott).[3]
Nevezetességek
- Református temploma 1858-ban épült, műemléki védelem alatt álló épület.[4]
- A település határában három irányban is olyan, íves formában elhelyezkedő ártéri erdőfoltokat találhatunk, amelyek egykori Dráva-holtágak maradványai. Nyílt víznek már egyik erdőrészben sincs nyoma, de az egyik ilyen terület, a Markóci-rét 1996 óta helyi védettség alatt áll, a környék jellemző mocsári-réti növény- és állatfajaival.[5][6]
Jegyzetek
- ↑ Markóc települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. november 18. (Hozzáférés: 2015. augusztus 1.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Markóc Helységnévtár
- ↑ A templom a muemlekem.hu-n. (Hozzáférés: 2015. október 9.)
- ↑ Irány a Dráva! - Vadon élménye élő folyók mentén.. Duna-Dráva Nemzeti Park. (Hozzáférés: 2015. augusztus 5.)
- ↑ Bank László: Ökológiai állapot-felmérő lap a Markóci-rétről., 2013. augusztus 11. (Hozzáférés: 2015. augusztus 5.)[halott link]