Bag
Bag | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Magyarország | ||
Vármegye | Pest | ||
Járás | Aszódi | ||
Jogállás | nagyközség | ||
Polgármester | Palya Zoltán (független)[1] | ||
Irányítószám | 2191 | ||
Körzethívószám | 28 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 3718 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 152,7 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 23,55 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Bag weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bag témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Bag nagyközség Pest vármegyében, az Aszódi járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A Gödöllői-dombság északkeleti oldalán, a Galga folyó jobb partján fekszik, Budapesttől 39, Gödöllőtől 13 kilométerre kelet-északkeletre.
A közvetlenül határos települések: észak felől Aszód, kelet felől Hévízgyörk, délkelet felől Galgahévíz, dél felől Vácszentlászló, délnyugat felől Gödöllő (Máriabesnyő), északnyugat felől pedig Domony.
Megközelítése
[szerkesztés]Két legfontosabb közúti megközelítési útvonala a főváros, illetve az ország távolabbi részei felől a 3-as főút és az M3-as autópálya, előbbi északkelet felől kerüli el a belterületet, utóbbi pedig úgyszólván kettészeli azt, és ott csomópontja (továbbá a nyugati külterületei között egy pihenőhelye) is van.
A környező kisebb települések közül Hévízgyörk és azon keresztül Tura felől Bag a 3105-ös úton érhető el – ez a település főutcája is –, Domonnyal és azon keresztül Ikladdal pedig a 21 115-ös számú mellékút kapcsolja össze.
A hazai vasútvonalak közül a Budapest–Sátoraljaújhely-vasútvonal érinti, melynek egy megállási pontja van itt, Bag megállóhely, a belterület északi részén, közvetlenül a 3105-ös út vasúti keresztezése mellett.
Története
[szerkesztés]A falu határában és belsejében talált számos régészeti lelet közül a legrégebbi az újkőkori Vonaldíszes kerámia kultúrából származó leletek és az ásatások által felszínre hozott rézkori, bronzkori, és római kori tárgyak azt bizonyítják, hogy azóta folyamatosan lakott és a török hódoltság idején sem elnéptelenedett település.
Első fennmaradt okleveles említése 1394-ből való Baag formában, első ismert pecsétje pedig1740-ből származik. Első tulajdonosa valószínűleg az Ákos nemzetség volt, majd Luxemburgi Zsigmond, a Báthoryak és később az Esterházyak birtokolták. 1703-ban 68 adófizető családfőt írtak össze a településen.
1736-ban Grassalkovich Antal megvásárolta a község negyedét, és 10 évvel később a fennmaradó birtokrész is a tulajdonába került. Ő építtette a templomot az 1770-es évek elején, és ő telepítette be a környékre a németeket és a szlovákokat.
Gazdaság
[szerkesztés]Napjainkban az ipari központok közelsége miatt az itt lakók közül kevesen dolgoznak a községben, a munkavállalóik 90%-a a környező települések valamelyikén vagy a fővárosban keresi kenyerét.
Nevezetességei
[szerkesztés]- A nagy, egyhajós barokk stílusú római katolikus templomot gróf Grassalkovich Antal végrendelete szerint 1772–1774 között építették. Bejárata mellett az egyik oldalon Szent András, a másikon Szent János apostol szobra áll – magát a templomot is András apostol tiszteletére szentelték fel. Homlokzati tornya 1945-ben súlyosan megrongálódott, ezért részben újjá kellett építeni: a torony felső része és sisakja 1963-ban készült. Tágas, csehsüveg boltozatos belső terét újabb keletű festmények díszítik. Berendezése késő barokk, illetve kora klasszicista stílusú.
- Nepomuki Szent János szobra (barokk, 18. századi, az Aranyos-patak és az autópálya-felüljáró hídjának tövében).
- A szoborhoz közel áll az átalakított és felújított Turbina malom. A malom egykori gépei közül kettő az aszódi Petőfi Múzeumban tekinthető meg.
- Csárdák:
- A falu határában áll az 1820-as években épített, népies klasszicista stílusú Kisbagi csárda;
- a Csintoványi dűlőben, a régi téglavető helyén áll a Csintó csárda.
- A Csintó csárda közelében fakad a Petőfi-forrás.
- Bag 600 éves – emlékoszlop, Pannonhalmi Zsuzsa műve (1994). A sumér pecsétnyomó hengert formázó oszlop Bag történetét meséli el hat tételben:
- őskor,
- Emese álma,
- török idők,
- 1848-49,
- hagyományos épületek,
- Muharay-együttes.
- Ugyancsak a 600 éves évfordulóra állították a turul-szobrot.
- Az első világháborús emlékművet 1918-ban emelték a világháború áldozatainak emlékére. 1948-ban kiegészítették.
- A második világháborús emlékmű a templom kertjében áll. A monolit négy oldalába az elesettek neveit vésték be.
Bagi Muharay Népi Együttes
[szerkesztés]Az együttes 1950-ben alakult, tagjai között vannak gyermekek, felnőttek és idősebbek egyaránt. Az együttes évtizedek óta dolgozik a hiteles néphagyományok és néptánckultúra megőrzése érdekében. Több országban szerepelt már a magyar archaikus örökségek bemutatójaként, küldöttjeként.
Az együttes számos sikert aratott, elismerést, díjat, kitüntetést szerzett. Ilyen a 2003-ban alapított Csokonai Vitéz Mihály Közösségi Munkáért Díj állami kitüntetés. Több alkalommal ítélték neki a Kiválóan Minősült elismerést is. 2008 decemberében a Pest megye Kultúrájáért kitüntetést vehette át.
Képtár
[szerkesztés]-
Gyógyszertár
-
Emlékpark
-
Emlékmű
-
Fő utca
-
Csintó Szálloda
-
Bag
-
Szent András római katolikus templom
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Jamrik László (független)[3]
- 1994–1998: Jamrik László (független)[4]
- 1998–2002: Jamrik László (független)[5]
- 2002–2006: Jamrik László (független)[6]
- 2006–2010: Tóth Gábor (Fidesz-KDNP)[7]
- 2010–2014: Tóth Gábor (Fidesz-KDNP)[8]
- 2014–2019: Jamrik László (független)[9]
- 2019–2024: Palya Zoltán (független)[1]
- 2024– :
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 3710 | 3643 | 3703 | 3810 | 3761 | 3718 |
2013 | 2014 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,4%-a magyarnak, 5,1% cigánynak, 0,6% németnek, 0,7% románnak, 0,2% szlováknak mondta magát (11,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 64,4%, református 3,6%, evangélikus 2,5%, felekezeten kívüli 6,3% (20,7% nem nyilatkozott).[10]
2022-ben a lakosság 90,5%-a vallotta magát magyarnak, 2,2% cigánynak, 0,5% németnek, 0,5% románnak, 0,2% bolgárnak, 0,2% ukránnak, 0,2% ruszinnak és örménynek, 2,7% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (9,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 40,9% volt római katolikus, 4,5% református, 2,1% evangélikus, 0,4% görög katolikus, 2,1% egyéb keresztény, 1% egyéb katolikus, 9,5% felekezeten kívüli (39,1% nem válaszolt).[11]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Bag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 24.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Bag települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Bag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. november 30.)
- ↑ Bag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 15.)
- ↑ Bag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 18.)
- ↑ Bag Helységnévtár
- ↑ Bag Helységnévtár
További információk
[szerkesztés]- Információk a településről
- Petőfi Múzeum, Aszód: Galga menti műemlékek
- Bagfalu.hu: Bag hivatalos honlapja
|