Barkóscinege
Barkóscinege | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Barkóscinege hím Mekszikópusztán
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nem fenyegetett![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Magyarországon védett Természetvédelmi érték: 50 000 Ft | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Panurus biarmicus (Linnaeus, 1758) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Elterjedés | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() Elterjedési területe (a kéken csak téli vendég)
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Barkóscinege témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Barkóscinege témájú médiaállományokat és Barkóscinege témájú kategóriát. |
A barkóscinege (Panurus biarmicus) a madarak (Aves) osztályának verébalakúak (Passeriformes) rendjébe, ezen belül a Panuridae családjába és a Panurus nembe tartozó egyetlen faj.[1][2]
Rendszerezése
[szerkesztés]A fajt Carl von Linné svéd természettudós írta le 1758-ban, a Parus nembe Parus biarmicus néven.[3]
Alfajai
[szerkesztés]- Panurus biarmicus biarmicus (Linnaeus, 1758)
- Panurus biarmicus kosswigi Kumerloeve, 1959
- Panurus biarmicus russicus (C. L. Brehm, 1831)[2]
Előfordulása
[szerkesztés]Európában ritka és rendszertelen költő madár. Németország északkeleti részében, Hollandiában, valamint Ausztriában is megtalálható. A legnagyobb egyedszámban Közép-Ázsiától Mandzsúriáig fordul elő.
Természetes élőhelyei a mocsarak, tavak, folyók és patakok környéke. Állandó, nem vonuló faj.[4]
Kárpát-medencei előfordulása
[szerkesztés]Magyarországon állandó, rendszeres fészkelő.[5] A Fertő tó nádrengetegében nagyobb számban előfordul. Vajdaságban, a Ludasi-tavi állománya szintén jelentős.
Megjelenése
[szerkesztés]Testhossza 12-13 centiméter, szárnyfesztávolsága 16-18 centiméter, testtömege 12-18 gramm.[5] A hím hátoldala és farka sárgásbarna, feje világosszürke, barkója és alsó farokfedői feketék. Szeme élénk borostyánsárga. A fiatalokhoz hasonlóan a tojónak sincsen barkója, és világosabb árnyalatú, mint a hím.
![]() |
![]() |
Életmódja
[szerkesztés]Tavasszal és nyáron rovarokkal, apró csigákkal és pókokkal táplálkozik, télen a nád magját fogyasztja.[5]
Szaporodása
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e7/Panurus_biarmicus_biarmicus_MHNT.ZOO.2010.11.180.10.jpg/220px-Panurus_biarmicus_biarmicus_MHNT.ZOO.2010.11.180.10.jpg)
Az ivarérettséget egyéves korban éri el. A költési időszak április–július között van. Évente kétszer-háromszor költ. A fészek jól el van rejtve a nádas között. Egy fészekalj 5–7 fehér, foltos, rovátkolt tojásból áll. A tojásokon mindkét szülő 12–13 napig kotlik. A fiatal madarak 9–13 napos korban válnak röpképessé.
Természetvédelmi helyzete
[szerkesztés]Az elterjedési területe rendkívül nagy, egyedszáma is nagy. A Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján nem fenyegetett fajként szerepel.[3] Magyarországon védett, természetvédelmi értéke 50 000 Ft. Fészkelő-állománya 12 000-15 000 párra tehető.[5]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ A Jboyd.net rendszerbesorolása. (Hozzáférés: 2021. január 28.)
- ↑ a b A taxon adatlapja az ITIS adatbázisában. Integrated Taxonomic Information System. (Hozzáférés: 2021. január 28.)
- ↑ a b Avibase. (Hozzáférés: 2021. január 28.)
- ↑ A faj adatlapja a BirdLife International oldalán. (Hozzáférés: 2021. január 28.)
- ↑ a b c d Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület. (Hozzáférés: 2020. január 19.)
Források
[szerkesztés]- A faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján. IUCN. (Hozzáférés: 2021. január 28.)
- Csodálatos állatvilág, (Wildlife Fact-File). Budapest: Mester Kiadó (2000). ISBN 963-86092-0-6
További információk
[szerkesztés]- Képek az interneten a fajról
- Ibc.lynxeds.com - videók a fajról Archiválva 2016. március 3-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Xeno-canto.org - a faj hangja és elterjedési területe
- Panuridae
- Madárfajok
- Albánia madarai
- Ausztria madarai
- Belgium madarai
- Bulgária madarai
- Horvátország madarai
- Ciprus madarai
- Csehország madarai
- Dánia madarai
- Észtország madarai
- Finnország madarai
- Franciaország madarai
- Görögország madarai
- Hollandia madarai
- Írország madarai
- Koszovó madarai
- Lengyelország madarai
- Lettország madarai
- Litvánia madarai
- Észak-Macedónia madarai
- Montenegró madarai
- Az Egyesült Királyság madarai
- Németország madarai
- Norvégia madarai
- Olaszország madarai
- Oroszország madarai
- Törökország madarai
- Románia madarai
- Szerbia madarai
- Szlovákia madarai
- Szlovénia madarai
- Spanyolország madarai
- Svédország madarai
- Svájc madarai
- Ukrajna madarai
- Afganisztán madarai
- Azerbajdzsán madarai
- Fehéroroszország madarai
- Kína madarai
- Grúzia madarai
- Irán madarai
- Libanon madarai
- Kazahsztán madarai
- Kirgizisztán madarai
- Moldova madarai
- Mongólia madarai
- Örményország madarai
- Szíria madarai
- Tádzsikisztán madarai
- Türkmenisztán madarai
- Üzbegisztán madarai
- Algéria madarai
- Egyiptom madarai
- Izrael madarai
- Japán madarai
- Kuvait madarai
- Luxemburg madarai
- Marokkó madarai
- Portugália madarai
- Monotipikus madárcsaládok