Gobbi Hilda
Gobbi Hilda | |
A Budapest folyóirat 1976. évi áprilisi számában Csigó László felvétele | |
Született | Gobbi Hilda Emília Gizella 1913. június 6. Budapest |
Elhunyt | 1988. július 13. (75 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Élettársa | |
Foglalkozása |
|
Iskolái | Országos Magyar Királyi Színművészeti Akadémia |
Kitüntetései |
|
Sírhelye | Farkasréti temető |
Színészi pályafutása | |
Aktív évek | 1930–1988 |
Híres szerepei | Mirigy Vörösmarty Mihály: Csongor és Tünde Gertrudis Katona József: Bánk bán Aase Henrik Ibsen: Peer Gynt Öregasszony Spiró György: Csirkefej Szabó néni A Szabó család Piri néni Bors Késmárky Félixné Egy óra múlva itt vagyok... |
Díjai | |
SZOT-díj (1977) | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gobbi Hilda témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Gobbi Hilda Emília Gizella (Budapest, 1913. június 6. – Budapest, 1988. július 13.) Kossuth-díjas, apai ágon olasz származású magyar színművész, érdemes és kiváló művész, a magyar színház- és filmtörténet egyik legérdekesebb, legeredetibb és legközkedveltebb alakja. Gobbi Alajos zeneszerző, karmester és hegedűtanár unokája.
Életpályája
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a4/Gobbi_Hilda.jpg/140px-Gobbi_Hilda.jpg)
Gobbi Ede Alajos (–1963)[1] olasz származású papírkárpitgyári üzletvezető és Schneckenburger Margit (–1941)[2] római katolikus vallású szülők gyermekeként született Budapesten. Hilda a gimnázium után a putnoki Gazdasági Felső Leánynevelő Intézetbe járt, majd a Pázmány Péter Tudományegyetem Botanikus Kertjében gyakornokoskodott. 1932 és 1935 között az Országos Magyar Királyi Színművészeti Akadémia ösztöndíjas növendéke volt. A diploma átvétele után a Nemzeti Színházhoz szerződött. 1960 és 1970 között a József Attila Színház, 1971-től 1982-ig újra a Nemzeti, majd 1982-től haláláig a Katona József Színház tagja volt.
1945 előtt részt vett a munkásszínjátszásban, szerepelt a Vasas Szakszervezet művészestjein és szerepet vállalt az ellenállási mozgalomban is. A német megszállás, 1944. március 19. után illegalitásba vonult. Apjától, Gobbi Ede századostól, egy munkaszolgálatos zászlóalj parancsnokától, katonai mentesítő űrlapokat szerzett az ellenállás részére, melyeket felsőbb kapcsolatain, Horváth Árpádon és Major Tamáson keresztül továbbított.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Gobbi-0685.jpg/140px-Gobbi-0685.jpg)
A második világháború után tevékenyen közreműködött a Nemzeti Színház újjáépítésében. Elkötelezett baloldaliként részt vett a közéletben is. Egy interjúban mondta egyszer: „Én sohasem voltam »csak« színész. Hiszek abban a sokak által ostobaságnak vélt közhelyben, hogy a színész akarva-akaratlanul mindig politizál. Már csak azért is, mert másfél méterrel magasabban áll a közönségnél, amikor szól hozzá.” Kezdeményezésére jött létre a Bajor Gizi Színészmúzeum, a színinövendékeknek a Horváth Árpád kollégium, az idős színészek számára pedig a Jászai Mari és az Ódry Árpád színészotthon. A Jászai Otthonból később – szintén az ő kezdeményezésére – a fiatal színészek otthona lett. A Színházművészeti Szövetségben, valamint a Színész Szakszervezetben sokat tett a rászoruló színésztársaiért.
Nőkhöz fűződő vonzalmát a kor társadalmi nézetei miatt nyíltan nem vállalhatta, de a színészvilágon belül köztudott volt kapcsolata Temessy Hédi színésznővel, majd Galgóczi Erzsébet írónővel.[3][4]
Budán, az Orsó utcában lakott.[5]
Jótékony tevékenységei
[szerkesztés]Neki köszönhető többek között, hogy 1947. március 9-én megnyílt a Horváth Árpád Színészkollégium. A háború után 1946. szeptemberéig üresen álló Vilma királynő úti épületet sikerült megszereznie Zamercev vezérőrnagy városparancsnoktól a „Fényes szelek nemzedék” tehetséges színinövendékei számára.[6] 1948-ban hozta létre a Jászai Mari Színészotthont, szegény, "rossz" sorsú színészek részére, amely ma is működik a fővárosi V. kerületi Magyar utcában.[7] 1950. október 1-jén a VI. kerületben, a Lendvay utca 13. szám alatt nyílt meg az Ódry Árpád Színészotthon, melyet ugyancsak Gobbi Hilda alapított, idős művészek számára. Az intézmény ma is működik.[6] Végrendeletében – mivel családja nem volt – vagyona egy részéből az Aase-díjat alapította meg, illetve az összeg kis részéből rászoruló, idős színésztársait támogató alapot hozott létre – ez a támogatás azonban mára jelentéktelen összegűvé vált. A Visegrád-Szentgyörgypusztán, a Áprily-völgyben álló nyaralóját alkotóház céljára ajánlotta fel. Tiszteletére alapították meg a Gobbi Hilda-díjat a pályájuk delén túl lévő, korábban nem díjazott színészek számára.
Művészete
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ef/Ap%C3%A1thi_Imre_%C3%A9s_Gobbi_Hilda.jpg/262px-Ap%C3%A1thi_Imre_%C3%A9s_Gobbi_Hilda.jpg)
A Színházi adattárban regisztrált bemutatóinak száma: 124, ugyanitt százhuszonkilenc fotón is látható.[8]
Főbb szerepei
[szerkesztés]Színpadon
[szerkesztés]- Phaedra (Jean Racine: címszerep)
- Mirigy (Vörösmarty Mihály: Csongor és Tünde)
- Mina néni, Zsani néni (Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül)
- Nyilas Misi (Móricz Zsigmond: Légy jó mindhalálig)
- Pallagné (Kodolányi János: Vidéki történet)
- York hercegné, majd Margit királyné (Shakespeare: III. Richárd)
- Gertrud (Shakespeare: Hamlet)
- Karnyóné (Csokonai: Az özvegy Karnyóné és a két szeleburdiak)
- Iluska mostohája (Kacsóh-Heltai: János vitéz)
- Ljubov Jarovaja (Trenyov: Ljubov Jarovaja)
- Oinone (Jean Racine: Phaedra)
- Mamurré anyó (Sarmante: A 106. születésnap)
- Mrs. Pearce (G. B. Shaw: Pygmalion)
- Aurelie (Jean Giraudoux: Párizs bolondja)
- Murzaveckaja (Osztrovszkij: Farkasok és bárányok)
- Gertrudis (Katona József: Bánk bán)
- Vassza Zseleznova (Gorkij: címszerep)
- Ferenc reichstadti herceg (Rostand: A sasfiók)
- Aase (Henrik Ibsen: Peer Gynt)
- Varvara (Pjotr Pavlenko: Boldogság)
- Huberné (Füst Milán: Boldogtalanok)
- Eugénia (Sławomir Mrożek: Tangó)
- Öregasszony (Spiró György: Csirkefej)
- Rizi (Örkény István: Pisti a vérzivatarban)
- Gilz háztulajdonosnő (Elias Canetti: Esküvő)
Filmekben
[szerkesztés]- A kölcsönkért kastély (1937)
- Süt a nap (1938)
- Péntek Rézi (1938)
- A hölgy egy kissé bogaras (1938)
- Áll a bál (1939)
- Dr. Kovács István (1941)
- Szabotázs (1942)
- Üzenet a Volga-partról (1942)
- Sári bíró (1943)
- A látszat csal (1944)
- Egy asszony elindul (1948)
- Mágnás Miska (1949)
- Janika (1949)
- Kis Katalin házassága (1950)
- Különös házasság (1951)
- Déryné (1951)
- Becsület és dicsőség (1951)
- Civil a pályán (1951)
- Nyugati övezet (1952)
- Péntek 13 (1953)
- Rokonok (1954)
- Különös ismertetőjel (1955)
- Itthon (1955)
- Tanár úr kérem (1956)
- Hannibál tanár úr (1956)
- Külvárosi legenda (1957)
- Édes Anna (1958)
- Vörös tinta (1959)
- Lopások az áruházban (1959)
- Tegnap (1959)
- Fekete szem éjszakája (1959)
- Aranyfácán (tv-film, 1960)
- Mindenki ártatlan? (1961)
- Elektra (1962)
- Az aranyember (1962)
- Hattyúdal (1963)
- Párbeszéd (1963)
- A pénzcsináló (1964)
- Mit csinált felséged 3-tól 5-ig? (1964)
- Nyaralás Piroskával (1965)
- Édesmama (1965)
- A tizedes meg a többiek (1965)
- A helység kalapácsa (1965)
- Butaságom története (1966)
- Törékeny boldogság (1966)
- Aknamező (1966)
- Ketten haltak meg (1966)
- Nem szoktam hazudni (1966)
- Egy magyar nábob (1966)
- Közbejött apróság (1966)
- Büdösvíz (1966)
- Veszedelmes labdacsok (1967)
- Princ, a katona (1967)
- Mondd a neved (1967)
- Sellő a pecsétgyűrűn (1967)
- Török az adu (1967)
- Egy nap a paradicsomban (1967)
- Miért beszél annyit Mrs. Piper...? (1967)
- Kártyavár (1968)
- Bors (1968)
- Egri csillagok (1968)
- A veréb is madár (1968)
- Fiúk a térről (1968)
- Az aranykesztyű lovagjai (1968)
- Kincskereső kisködmön (1968)
- A Hanákné ügy (1969)
- Az örökös (1969)
- A beszélő köntös (1969)
- A varázsló (1969)
- A régi nyár (1969)
- A 0416-os szökevény (1970)
- Játék olasz módra (1970)
- Mindannyiotok lelkiismerete megnyugodhat… (1970)
- Nyomozók társasága (1970)
- Hatholdas rózsakert (1970)
- Pillangó (1970)
- Só Mihály kalandjai (1970)
- A fekete város (tv-film, 1971)
- Médeia (1971)
- Nyulak a ruhatárban (1972)
- A vőlegény nyolckor érkezik (1972)
- Különös vadászat (tv-film, 1972)
- Cseppek (1972)
- Dorottya (1973)
- Kakuk Marci (1973)
- Ejnye Cecília! (1973)
- Szépség Háza (tévéfilm, 1975)
- Százéves asszony (1976)
- Amerikai cigaretta (1977)
- Használt koporsó (1979)
- Kojak Budapesten (1980)
- Bolond nagysága (tv-film, 1981)
- A Mi Ügyünk, avagy az utolsó hazai maffia hiteles története (tv-film, 1982)
- Gyertek el a névnapomra! (1983)
- Holt lelkek (tv-film, 1983)
- Szerelem száz háton... (1983)
- A vén bakancsos és fia, a huszár (tv-film, 1984)
- Elcserélt szerelem (1984)
- A nagymama (1985)
- Csongor és Tünde (1986)
- Nyolc évszak 1-8. rész (tv-film, 1986)
- A Jávor (1987)
- Egy gazdag hölgy szeszélye (1987)
Rádiós szerepei
[szerkesztés]- Henrik Ibsen: Peer Gynt (1936)
- Meskó Barna: Selyemkendő (1936)
- Farkass Jenő: Hivatlan vendég (1937)
- Gyenes Rózsa: A mama férjhez megy (1937)
- Mikszáth Kálmán: A vén gazember (1938)
- Bodai Jenő: Ha az ember szerelmes (1941)
- Vörös Miklós: Egy védtelen asszony (1941)
- Gergely Sándor: Az én fiam (1947)
- Erskine Caldwell: Dohányföldek (1948)
- Lev Tolsztoj: A sötétség hatalma (1950)
- André Stil: Az első összecsapás (1952)
- Vajda István: Vak vágányon (1952)
- Vészi Endre: A vashuta emberei (1952)
- Baróti Géza: Szalonkocsi (1953)
- Bohumilova Silova: Emberek papírból (1953)
- Gergely Sándor: Vitézek és hősök (1955)
- Kreutzer Sándor: A fjordok országában (1955)
- Palotai Boris: Ünnepi vacsora (1955)
- Vészi Endre: Szélvihar Kőszegen (1955)
- Albert István: Ének Igor hadáról (1956)
- Karinthy Ferenc: Ezer év (1956)
- Kocsonya Mihály házassága (1957)
- Hegedűs Géza: Szerelem a fűzfák alatt (1957)
- Hemingway, Ernest: Akiért a harang szól (1957)
- Tolsztoj, Lev: Feltámadás (1958)
- Visnyevszkij: Kronstadti tengerészek (1958)
- Vörösmarty Mihály: Csongor és Tünde (1958)
- Bozó László: Furfangos Dalila (1959)
- Cao Jü: Zivatar (1959)
- Andersen, Hans Christian: Hókirálynő (1960)
- Kodolányi János: Vidéki történet (1961)
- Leszkov: Egy kis tévedés (1961)
- Aiszkhülosz: Eumeniszek (1962)
- Hollós Korvin Lajos: Pázmán lovag (1962)
- Mándy Iván, László Endre: Robin Hood kalandjai (1962)
- Balássy László: Dal a folyó felett (1963)
- "Csak tiszta forrásból..." (1964)
- Euripidész: Ion (1964)
- Róna Tibor: Húsz éven felülieknek (1964)
- Jevgenyij Svarc: A két juharfa (1965)
- Tóth Károly: Claudius, az isten (1965)
- Charles Dickens: Dombey és fia (1967)
- Donald Honig: Mibe kerül 500000 dollár? (1968)
- Hans Sachs-Kopányi György: A mennyetjárt ifiúr (1969)
- Homérosz: Odüsszeia (1970)
- Sós György: A szürke autó utasai (1970)
- Szegedi Lőrintz: Theophania (1971)
- Csurka István: Amerikai cigaretta (1972)
- Sós György: Hétfői humanizmus (1972)
- Galgóczi Erzsébet: Használt koporsó (1975)
- Forgács István: Papírhold (1976)
- Jordan Dobreski: Magányosok (1979)
- Mezei András: Ló az operában (1981)
- Schwajda, György: A Szent család (1982)
- Galgóczi Erzsébet: A kápolna titka (1983)
- Magnusson, Ove: Nyugdíjasok lázadása (1983)
- Békés Pál: Körborz (1985)
- Vampilov, Alekszandr: Húsz perc az angyallal (1986)
- Balázs Attila: Mont Blanc hava (1987)
- Sarkadi Imre: Oszlopos Simeon (1988)
- A Szabó család Szabó nénije, haláláig
Ezen kívül számtalan rádiójátékban szerepelt.
Díjai
[szerkesztés]- Farkas–Ratkó-díj (1941)
- Magyar Szabadság Érdemrend ezüst fokozata (1947)
- Kossuth-díj (1949)
- Érdemes művész (1950)
- Kiváló művész (1955)
- A Munka Érdemrend Arany fokozata (1965, 1970, 1973)
- SZOT-díj (1977)
- Színikritikusok Díja – Legjobb női epizódalakítás (1982)
- A Magyar Népköztársaság Zászlórendje (1983)
- A Magyar Népköztársaság Babérkoszorúval Ékesített Zászlórendje (1988)
Emlékezete
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/37/Gobbi_Hilda_s%C3%ADrja.jpg/260px-Gobbi_Hilda_s%C3%ADrja.jpg)
- Alakja felbukkan (említés szintjén, nem kimondottan pozitív kontextusban) Kondor Vilmos magyar író Budapest novemberben című bűnügyi regényében.
- Gobbi Hilda-életműdíj
- Szobrok, emléktáblák
- Gobbi Hilda síremléke: Búza Barna, a síremléket díszítő, színházi függöny előtt álló bronz hölgyalak 1989-ben készült (Budapest, Németvölgyi út 99.)[9]
- Gobbi Hilda-emléktábla: Czinder Antal 1998-ban avatott alkotása (Budapest, Stromfeld Aurél utca 16.)[9]
- Gobbi Hilda-szobor: a Nemzeti Színház előtti szoborparkot díszíti Párkányi Raab Péter 2002-ben avatott bronz szobra, ami a Blaha Lujza téri színház nézőtéri székében ülve, civil ruhában ábrázolja (Budapest IX. kerülete, Bajor Gizi park 1.)[10]
- Nevét őrzik
- Gobbi-villa: Gobbi Hilda nyaralója volt
- Gobbi Hilda (Művész)Klub: A Pesti Magyar Színház színház mellett működő színészklub (Wesselényi utca 60.)[11][12][13]
- Gobbi Hilda Színpad: a Nemzeti Színház stúdiószínháza 2007. május 11. óta (Budapest IX. kerület, Millenniumi Városközpont)[10]
- Gobbi Hilda-emlékév: eseménysorozat 2013-ban az Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet (OSZMI) szervezésében, a színésznő születésének 100. évfordulója alkalmából[14]
- Róla szólnak
- Mestersége: színész Gobbi Hilda: Vitray Tamás 1983-ban készített portréműsora[15]
- Közben...: Gobbi Hilda 1984-ben megjelent önéletrajzi kötete.[16]
- Színésznő vagyok Téli beszélgetés Gobbi Hildával: Juszt László 1987-ben készített portréműsora[17]
- Gobbi Hilda-honlap: 2015-ben megjelent virtuális kiállítás, ami az OSZK Színháztörténeti Tárában 2013-ban, a művésznő születésének 100 évfordulója tiszteletére rendezett kamarakiállítás kibővített, szerkesztett változata.[18]
- Közben...: 2021-ben a POKET Zsebkönyvek újból megjelentette az önéletrajzi írását Keleti Éva fényképeivel. A kötet nagykövete Kútvölgyi Erzsébet színésznő lett.[19][20]
Származása
[szerkesztés]Gobbi Hilda (Budapest, 1913. jún. 6.– Budapest, 1988. júl. 13.) színésznő |
Apja: Gobbi Ede[21][22] (Budapest, 1887. máj. 18.– Budapest, 1963. máj. 1.) gyári üzletvezető |
Apai nagyapja: Gobbi Alajos[23][24] (Pest, 1842. dec. 24.– Budapest, 1932. júl. 27.) hegedűpedagógus, karmester |
Apai nagyapai dédapja: Gobbi Alajos (Mantova, 1811. ápr. 21.[25]– 1880 és 1893 között) hegedűművész |
Apai nagyapai dédanyja: Rott Mária (Oláhország, 1820 körül – Budapest, 1893. aug. 30.) | |||
Apai nagyanyja: Weisz Jozefa Augusztina (Pest, 1862. máj. 5.[26]–?) |
Apai nagyanyai dédapja: Weisz Gusztáv kalapos | ||
Apai nagyanyai dédanyja: Dorfinger Anna | |||
Anyja: Schneckenburger Margit[27][28] (1895. febr. 20.– Budapest, 1941. máj. 2.) |
Anyai nagyapja: Schneckenburger Sándor[29] (Bécs, 1869. febr. 25.– |
Anyai nagyapai dédapja: Schneckenburger Engelbert | |
Anyai nagyapai dédanyja: Mang Emília Anna | |||
Anyai nagyanyja: Sieburger Irén[30] (Pest, 1869. jún. 8.– |
Anyai nagyanyai dédapja: Sieburger György Tivadar | ||
Anyai nagyanyai dédanyja: Komarniczky Ludmilla |
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ (1963. augusztus 17.) „Gobbi Ede gyászjelentése”.
- ↑ (1941. augusztus 17.) „Gobbi Edéné Schneckenberger Margit gyászjelentése”.
- ↑ Moskovics Judit. „A Gobbi”, RTL Klub - 21. század, 2004. november 11.. [2009. május 15-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2008. július 18.)
- ↑ Tamás Rita. „Úriemberként viselkedett szeretőivel Gobbi Hilda”, borsonline.hu, 2016. március 3.
- ↑ UM: ÉHEZETT KISGYEREKKÉNT A NÉPSZERŰ SZÍNÉSZNŐ: 27 TÉNY GOBBI HILDÁRÓL (magyar nyelven). Újságmúzeum, 2022. június 5. (Hozzáférés: 2022. december 28.)
- ↑ a b Gobbi Hilda: Közben - Szépirodalmi Könyvkiadó, 1984.
- ↑ Ozsda Erika. „HILDA HOUSE SZÍNÉSZOTTHONOK – FŐPRÓBÁK, IMMÁR CSAK LÁTOGATÓBAN”, Magyar Idők, 2017. június 4.
- ↑ 2010. szeptember 26-i lekérdezés
- ↑ a b keresőszó: Gobbi, szoborkereso.hu (hozzáférés: 2018. okt. 15.)
- ↑ a b TACE (Színházépítészet Közép-Európában) projekt: Nemzeti Színház, theatre-architecture.eu (hozzáférés: 2018. okt. 15.)
- ↑ Gobbi Hilda Művészklub a Facebookon
- ↑ Nemzeti Stúdió 50 - meghatározó évek a karrier kezdetén Archiválva 2018. október 15-i dátummal a Wayback Machine-ben, pestimagyarszinhaz.hu - 2016. június 10.
- ↑ Erzsébetváros / Büfék Archiválva 2018. október 15-i dátummal a Wayback Machine-ben, erzsebetvaros.hu
- ↑ Bakk Ágnes: Gobbi Hilda-emlékév, mandarchiv.hu - 2013. március 27.
- ↑ Illés Jenő: Mestersége színész: Találkozás Gobbi Hildával, Nógrád 39. évfolyam 120. szám, library.hungaricana.hu - 1983. május 22.
- ↑ Pécsi István: Vallomás a színházról... Négyszemközt Gobbi Hildával (67-70. old.), Hevesi Szemle 12./4. szám, library.hungaricana.hu - 1984.
- ↑ VM.: Röviden, Szolnok Megyei Néplap 38. évfolyam 105. szám, library.hungaricana.hu - 1987. május 6.
- ↑ Gobbi Hilda-honlap impresszum, gobbi.oszk.hu (hozzáférés: 2018. okt. 15.)
- ↑ Könyvek, poketonline.hu
- ↑ ✨MÁTÓL AZ AUTOMATÁKBAN!✨ és a www.poketonline.hu -n! 36 - Gobbi Hilda - Közben bejegyzés a POKET zsebkönyvek Facebook-oldalon - 2021. január 29.
- ↑ Házasságkötésük bejegyezve Budapest II. ker. polgári akv. 922/1911. folyószám alatt.
- ↑ Gobbi Ede gyászjelentése
- ↑ Gobbi Alajos gyászjelentése (1932)
- ↑ Házasságkötésük bejegyezve a belvárosi r.k. akv. 97/1882. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. március 24.)
- ↑ Gobbi Hilda: Közben..., Szépirodalmi Könyvkiadó, Budapest, 1982. 9. old.
- ↑ Weisz Jozefa Augusztina születési bejegyzése, Terézvárosi rk. születési anyakönyvek 602/1862. folyószám alatt.
- ↑ Schneckenburger Margit gyászjelentése
- ↑ Halálesete bejegyezve Budapest VII. ker. polgári akv. 617/1941. folyószám alatt.
- ↑ Halotti bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári halotti akv. 384/1936. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. június 14.)
- ↑ Halotti bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári halotti akv. 1121/1946. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. március 24.)
Források
[szerkesztés]- Hanzl Péter, Nagy Sándor - Az üldöztetéstől a büszkeségig / A magyar LMBTQ emberek története a kezdetektől az ezredfordulóig (Háttér Társaság, 2023) ISBN 978-615-5707-27-8
További információk
[szerkesztés]- Színházi adattár. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. (Hozzáférés: 2024. augusztus 18.)
- A budapesti Katona József Színház hivatalos honlapja
- A Katona József Színház bemutatói 1982-
- Katona József Színház 1982–2002. Balassi Kiadó. 2002. ISBN 963 506349 0
- Nánay István: Indul a Katona
- Mészáros Tamás: "A KATONA" Pesti Szalon Könyvkiadó (1997) ISBN 963-605-146-1 PORT.HU
- Mihály Gábor: A Kaposvár jelenség. Múzsák Közművelődési Kiadó, 1984. ISBN 963 563153 7
- Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
- A Bajor Gizi Színészmúzeum honlapja
- Gobbi Hilda a PORT.hu-n (magyarul)
- magyarszinhaz.hu Gobbi Hilda Archiválva 2013. december 24-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Kis Márta: Ki volt Gobbi Hilda? 2011. június 6.
- Gobbi Hilda: Közben... (Szépirodalmi Könyvkiadó 1982.) ISBN 963 15 2327 6
- Gobbi Hilda-honlap az OSZK gondozásában
- 1913-ban született személyek
- 1988-ban elhunyt személyek
- Magyar színésznők
- Magyar LMBT színészek
- Kossuth-díjasok
- Farkas–Ratkó-díjasok
- SZOT-díjasok
- A Magyar Népköztársaság Kiváló Művésze díjasok
- A Magyar Népköztársaság Érdemes Művésze díjasok
- Magyar szinkronszínészek
- Budapesten született személyek
- Rákban elhunyt személyek
- Magyarok, akikről kisbolygót neveztek el
- A Farkasréti temetőben eltemetett személyek