Putni: Atšķirības starp versijām
Dzēstais saturs Pievienotais saturs
Nav labojuma kopsavilkuma |
Izglābti 1 avoti un 0 atzīmēti par novecojušiem) #IABot (v2.0.9.5 |
||
(33 starpversijas, ko saglabājuši 22 lietotāji, nav parādītas) | |||
26. rindiņa:
== Putnu raksturojums ==
Pēc anatomiskās uzbūves putni ir ļoti tuvi saviem tiešajiem priekštečiem — [[rāpuļi]]em un faktiski ir tikai rāpuļu progresīvs atzarojums, kas ieguvis pastāvīgu ķermeņa temperatūru un pielāgojies lidošanai.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.inverse.com/article/24268-dinosaur-chicken-gene-editing|title=The Dino-Chickens Are Coming|work=Inverse|access-date=2018-07-23|language=en}}</ref> Primitīvi putniem līdzīgi dinozauri dzīvojuši jau [[Juras periods|juras perioda]] vidū, aptuveni pirms 170 miljoniem gadu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://academic.oup.com/sysbio/article-pdf/63/3/442/9164850/syt110.pdf|title=Systematic Biology. Oxford Journals. 63 (1): 442–449.|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> Pēc [[kladistika]]s putnus var uzskatīt par vienīgajiem izdzīvojušajiem [[dinozauri]]em.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://evolution.berkeley.edu/evolibrary/article/evo_10|title=University of Berkeley|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>▼
▲ — [[rāpuļi]]em un faktiski ir tikai rāpuļu progresīvs atzarojums, kas ieguvis pastāvīgu ķermeņa temperatūru un pielāgojies lidošanai.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.inverse.com/article/24268-dinosaur-chicken-gene-editing|title=The Dino-Chickens Are Coming|work=Inverse|access-date=2018-07-23|language=en}}</ref> Primitīvi putniem līdzīgi dinozauri dzīvojuši jau [[Juras periods|juras perioda]] vidū, aptuveni pirms 170 miljoniem gadu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://academic.oup.com/sysbio/article-pdf/63/3/442/9164850/syt110.pdf|title=Systematic Biology. Oxford Journals. 63 (1): 442–449.|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> Pēc [[kladistika]]s putnus var uzskatīt par vienīgajiem izdzīvojušajiem [[dinozauri]]em.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://evolution.berkeley.edu/evolibrary/article/evo_10|title=University of Berkeley|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>
Putniem, tāpat kā rāpuļiem, nav [[ādas dziedzeri|ādas dziedzeru]], ir tikai viens pakauša kaula paugurs, ekstremitātēm ir intertarsālā un interkarpālā [[locītava]],<ref>N. Naumovs, N. Kartašovs. Mugurkaulnieku zooloģija, izdevniecība "Zvaigzne", Rīga, 1990, 335. lpp.</ref> labajā aortas lokā plūst [[arteriālās asinis]], līdzīga uzbūve ir visai urogenitālajai sistēmai un gandrīz līdzīga ir dīgļa attīstība, pie tam [[alantojs|alantojam]] saglabājas sākotnējā [[vielmaiņa]]s atkritumproduktu rezervuāra un dīgļa elpošanas orgāna funkcija.
Line 81 ⟶ 80:
** [[Neognati|Neognatu infraklase]] (''Neognathae'')
*** [[Jaunie putni|Jauno putnu klada]] (''Neoaves'')
**** kārta: {{TaksoSaite|Columbiformes|Baložveidīgie}}▼
**** kārta: {{TaksoSaite|Bucerotiformes|Degunragputnveidīgie}}
**** kārta: {{TaksoSaite|Podicipediformes|Dūkurveidīgie}}
Line 94 ⟶ 92:
**** kārta: {{TaksoSaite|Leptosomiformes|Kurolveidīgie}}
**** kārta: {{TaksoSaite|Caprimulgiformes|Lēļveidīgie}}
**** kārta: {{TaksoSaite|Psittaciformes|Papagaiļveidīgie}}
**** kārta: {{TaksoSaite|Pelecaniformes|Pelikānveidīgie}}
Line 103 ⟶ 100:
**** kārta: {{TaksoSaite|Eurypygiformes|Saulesvistiņveidīgie}}
**** kārta: {{TaksoSaite|Otidiformes|Sīgveidīgie}}
**** kārta: {{TaksoSaite|Pterocliformes|Smilšvistiņveidīgie}} ▼
**** kārta: {{TaksoSaite|Ciconiiformes|Stārķveidīgie}}
**** kārta: {{TaksoSaite|Suliformes|Sullveidīgie}}
Line 115 ⟶ 111:
**** kārta: {{TaksoSaite|Coraciiformes|Zaļvārnveidīgie}}
**** kārta: {{TaksoSaite|Passeriformes|Zvirbuļveidīgie}}
**** [[
***** kārta: {{TaksoSaite|
***** kārta: {{TaksoSaite|
▲***** kārta: {{TaksoSaite|Pterocliformes|Smilšvistiņveidīgie}}
**** [[Vistu un zosu virskārta]] (''Galloanserae'')
***** kārta: {{TaksoSaite|Anseriformes|Zosveidīgie}}
== Dzīvesvietas ==
Putni sastopami lielākajā daļā sauszemes apgabalu, visos [[Kontinents|kontinentos]], ieskaitot pat [[Antarktīda|Antarktīdu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Brooke, Michael (2004). Albatrosses And Petrels Across The World. Oxford: Oxford University Press. {{ISBN|0-19-850125-0}}.|last=|first=|publisher=|year=|isbn=|location=|pages=}}</ref> Vairākums putnu dzīvo [[mežs|mežā]]. Vieni visu mūžu pavada lapotnē ([[zīlītes]] un [[zeltgalvīši]]), otri — uz stumbra ([[dzilnu dzimta|dzeņi]] un [[dzilnīši]]), trešie — uz zemes ([[Mednis|medņi]], [[rubeņi]] un [[mežirbe]]s). Putnu sadalījums pa meža stāviem likumsakarīgi ir saistīts ar barības iegūšanu. [[Zīlītes]] un zeltgalvīši pārtiek no [[kukaiņi]]em un kāpuriem, kas dzīvo zem koku mizas, bet [[mednis|medņi]], [[rubenis|rubeņi]] un [[mežirbe]]s — no zālaugiem, [[mellene|mellenēm]] un [[brūklene|brūklenēm]]. Daudzu sugu putni, piemēram, [[bezdelīgas]] un [[svīres]], lielu daļu laika pavada gaisā. To barība ir [[odi]], [[mušas]] un citi lidojoši kukaiņi. Dažu sugu putni dzīvo atklātās ainavās — [[tuksnesis|tuksnešos]] un stepēs. Par retumu kļuvusī lielā sīga jeb drofa dzīvo kaviļas jeb stepju līgas stepēs, solončakos, dažkārt labības laukos; mazā sīga — neapgūto zemju kaviļas stepēs un sausās pļavās ar blīvu zāles segu. No citiem atklāto ainavu putniem plaši pazīstams [[Āfrikas strauss]]. Tā barība ir augu sēklas, kukaiņi un ķirzakas. Daudzu putnu dzīve cieši saistīta ar [[ūdens|ūdeņiem]], [[purvs|purvu]] un saldūdeņu [[niedres|niedru]] un [[meldri|meldru]] audzēm. Daļa no tiem barojas [[saldūdens|saldūdeņos]], [[upe|upju]] sērēs un purvainās [[pļava|pļavās]]. Piemēram, [[zivju gārnis]] spēj stundām nekustīgi stāvēt ūdenī, lūkojoties pēc medījuma. Daži ūdensputni, piemēram, [[meža pīle]], barību biežāk meklē ūdenstilpes atklātajā daļā. Daži putni sastopami kā mežos, tā [[kalns|kalnos]] un ielejās. Pie tādiem pieder dažādu sugu [[Ērgļi (putni)|ērgļi]], [[piekūni]] un [[Vanagi (putni)|vanagi]]. Šie putni medī galvenokārt sīkus putnus un [[zīdītāji|zīdītājus]]. Putni izraugās dzīvesvietas ne tikai pēc barošanās apstākļiem, bet arī pēc piemērotām ligzdošanas vietām.
==
=== Muskulatūra ===
Putniem vislabāk attīstīti ir lielie krūšu [[muskuļi]], kas nolaiž [[spārni|spārnus]]. Tie piestiprinās pie [[krūšu kauls|krūšu kaula]] un pie augšdelma. Labiem lidotājiem lielie krūšu kauli sastāda 1/5 no ķermeņa [[masa]]s. Zem lielajiem krūšu muskuļiem atrodas zematslēgas muskuļi. Tie paceļ spārnus. Putniem spēcīgi attīstīta arī pakaļējo ekstremitāšu un kakla muskulatūra. Daudzi putni nakšņo kokos, taču no zariem nenokrīt, jo putnu kājās ir muskuļi ar garām cīpslām. Putnam nosēžoties uz zara, cīpslas savelkas un saliec pirkstus.
=== Gremošanas sistēma ===
Gremošanas sistēma putniem sastāv no tādām pašām daļām un orgāniem, kādi ir citiem mugurkaulniekiem, t. i., no mutes dobuma, rīkles, barības vada, kuņģa, zarnām, aknām un citiem orgāniem bet ir arī atšķirības. Daudziem putniem, īpaši graudēdājiem (baložiem un vistām), ir guza — paplašināta barības vada daļa. Guzā barība sajaucas ar īpašu dziedzeru izdalījumiem, kuru ietekmē barība atmiekšķējas un zināmā mērā izmainās arī ķīmiski. Putnu [[kuņģis]] sastāv no diviem nodalījumiem: dziedzerkuņģa un muskuļkuņģa. Dziedzerkuņģī izdalās gremošanas sulas, muskuļkuņģim ir biezas muskuļotas sienas. Sienu muskulatūrai saraujoties, putna norītie akmentiņi un citi cieti veidojumi trinas viens gar otru. Rezultātā barība tiek saberzta putriņā, nonāk tievajā, bet pēc tam — resnajā zarnā. Tievajā zarnā atveras aknu žultsvadi, aizkuņģa dziedzeru un žultspūšļa izvadkanāli. [[Resnā zarna]] ir īsa un pāriet kloākā. Putni bieži izkārnās. Tas samazina viņu ķermeņa masu. Barības sagremošana putniem notiek ļoti ātri. Piemēram, [[zīdaste]] sulīgus augļus sagremo 8 — 10 minūtēs, [[mājas apogs]] [[pele|peli]] — 4 stundās. Lielais barības daudzums un straujā gremošana labi nodrošina putna organismu ar barojošām vielām.
=== Skelets ===
Putnu [[skelets|skeletam]] ir vairākas īpatnības, kas saistītas ar piemērošanos lidošanai. Putnu kauli ir izturīgi un viegli. Daži no tiem iekšpusē ir tukši un piepildīti ar gaisu. Putnu mugurkauls sastāv no kakla, krūšu, jostas, krustu un astes nodalījumiem. Kakla nodalījumu veido 9 — 25 skriemeļi, un tas ir ļoti kustīgs. Krūšu skriemeļi ir savstarpēji saauguši. No tiem atiet ribas, kas pievienojas krūšu kaulam. Krūšu skriemeļi, ribas un krūšu kauls kopā veido krūškurvi. Vairākumam putnu krūšu kaulam ir augsta šķautne — krūšu ķīlis, kas palielina krūšu muskuļu piestiprināšanās laukumu. Putniem atšķirībā no [[rāpuļi]]em pēdējais krūšu skriemelis, visi jostas, krustu un priekšējie [[aste]]s skriemeļi ir saauguši kopā un veido saliktu krustu kaulu, kas rada izturīgu balstu kājām. [[Aste]]s nodalījumā ir vairāki kustīgi savienoti skriemeļi un astes kauls, kas sastāv no kopā saaugušiem pēdējiem astes skriemeļiem. Priekšējo ekstremitāšu plecu josla sastāv no diviem kraukļakauliem, divām slaidām lāpstiņām un diviem apakšējā daļā saaugušiem atslēgkauliem. Plecu joslas kauli veido izturīgu balstu spārniem. Priekšējo ekstremitāšu skeletam ir tādi paši nodalījumi kā citiem sauszemes mugurkaulniekiem: augšdelms, apakšdelms (sastāv no diviem kauliem) un plauksta. Putnu plaukstai ir trīs neattīstīti pirksti, no kuriem attīstītākais ir vidējais. Putnu skaitam samazinoties un plaukstas kauliem savstarpēji saaugot, spārna nodalījums sasniedzis nepieciešamo kompaktumu. Pakaļējo ekstremitāšu joslu — iegurni veido trīs pāri iegurņa kaulu, kas saauguši gan savstarpēji, gan ar salikto krustu kaulu. Pakaļējo ekstremitāšu skelets sastāv no augšstilba, diviem saaugušiem apakšdelma kauliem, stulma (izveidojies, saplūstot daļai pēdas kaulu un pirkstu kauliem). Putnu [[galvaskauss]] pēc [[kauls|kaulu]] sastāva ir līdzīgs rāpuļu galvaskausam, bet tam ir lielāka smadzeņu kapsula un lielāki acu dobumi. Tas tāpēc, ka putniem ir spēcīgi attīstītas [[smadzenes]] un [[acis]].
=== Elpošanas sistēma ===
No visām dzīvnieku grupām putniem ir viena no sarežģītākajām elpošanas sistēmām.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Gill, Frank (1995). Ornithology. New York: WH Freeman and Co. {{ISBN|0-7167-2415-4}}.|last=|first=|publisher=|year=|isbn=|location=|pages=}}</ref> [[Elpošanas sistēma]] putniem, tāpat kā rāpuļiem, sastāv no elpošanas ceļiem un [[plaušas|plaušām]]. Putnu plaušas atšķirībā no rāpuļu plaušām ir blīvi, sūkļveidīgi ķermeņi. Stipri sazarotie bronhi veido milzīgu daudzumu sīku dobumu, kuru sienās ir bagātīgs kapilāru tīkls. Putnu plaušu kopējā elpošanas virsma ir ievērojami lielāka nekā rāpuļiem. Daži lielie bronhu zari, nesadaloties sīkākos, iet cauri plaušām un aiz tām paplašinās, veidojot plānsienainus gaisa maisus. Gaisa maisi atrodas starp dažādiem iekšējiem orgāniem, bet to atzari iespiežas stobrveida kaulos un stiepjas starp muskuļiem zem ādas. Kopējais gaisa maisu apjoms ir apmēram desmit reizes lielāks nekā plaušu dobuma apjoms. Gaisa maisi samazina putna ķermeņa blīvumu lidojuma laikā un pasargā iekšējos orgānus no pārkaršanas. Tomēr galvenā to nozīme ir piedalīšanās elpošanas procesā. Ieelpa un izelpa putniem notiek, krūšu kaulam attālinoties no mugurkaula un tuvojoties tam. Tā rezultātā gaisa maisi izplešas un gaiss no plaušām ieplūst priekšējos gaisa maisos, bet gaiss no ārējās vides pa elpošanas ceļiem ieplūst plaušās un pakaļējos gaisa maisos. Krūšu kaulam tuvojoties mugurkaulam, krūšu dobuma tilpums samazinās un pakaļējos gaisa maisos esošais ar skābekli bagātais gaiss zem iekšējo orgānu spiediena plūst atpakaļ plaušās. Savukārt gaiss, kas plaušās zaudējis skābekli un uzņēmis oglekļa dioksīdu, tiek iedzīts trahejā un izvadīts ārējā vidē. Tādējādi ar skābekli bagātais gaiss caur putnu plaušām izplūst divas reizes — ieelpojot un izelpojot. Plaušās gaisa skābeklis pāriet [[asinis|asinīs]], bet no asinīm [[gaiss|gaisā]] izdalās [[oglekļa dioksīds]]. Tāpēc putnu elpošanu sauc par divkāršo elpošanu.
=== Asinsrites sistēma ===
Putniem tāpat kā zīdītājiem [[asinsrite]]s sistēma sastāv no diviem asinsrites lokiem.<ref name="ld">{{Latvijas daba|4|204}}</ref> Pa lielo asinsrites loku sirds piegādā [[skābeklis|skābekli]] orgāniem un audiem, bet pa mazo — plaušām. [[Asinis]] no [[sirds]] plūst pa artērijām, bet atgriežas sirdī pa vēnām. Gāzu maiņa notiek sīkākajos asinsvados — kapilāros. Labi attīstīta asinsrites sistēma, elpošana un gremošana nodrošina augstu vielmaiņas līmeni. Līdz ar to putni spēj nodrošināt patstāvīgu ķermeņa temperatūru. Putni ir siltasiņu dzīvnieki, kas spēj saglabāt patstāvīgu ķermeņa temperatūru neatkarīgi no vides apstākļiem.
=== Izvadorgāni ===
Nederīgie [[vielmaiņa]]s galaprodukti no asinīm nonāk [[nieres|nierēs]], kurās izveidojas [[urīns]]. Tas pa diviem urīnvadiem plūst uz kloāku un kopā ar izkārnījumiem tiek izvadīts no organisma.
=== Vielmaiņa ===
Putniem salīdzinājumā ar rāpuļiem vielmaiņas līmenis ir augstāks, jo straujāk noris elpošanas un asinsrites procesi, kā arī barības sagremošana. Sarežģīto organisko vielu [[oksidēšanās]] procesā putnu ķermeņa [[šūna|šūnās]] atbrīvojas daudz enerģijas, ko izmanto ķermeņa sasildīšanai, muskuļu kontrakcijām un citiem procesiem. Augstais vielmaiņas līmenis un [[spalva|spalvu]] sega, kas samazina siltuma atdevi ārējai videi, nodrošina putniem pastāvīgu ķermeņa temperatūru (līdz 40 — 43 °C).
=== Nervu sistēma ===
[[Nervu sistēma]] atšķiras no rāpuļu nervu sistēmas ar ievērojami attīstītākām galvas [[smadzenes|smadzenēm]]. Īpaši tas attiecas uz priekšējo smadzeņu puslodēm, vidussmadzenēm un smadzenītēm. Ar priekšējo smadzeņu pusložu augsto attīstību ir saistīta putnu sarežģītā uzvedība. Putni izvēlas ligzdošanas vietas, veido ligzdas, izperē un baro mazuļus, veic pārlidojumus. Tiem viegli izstrādājas nosacījuma refleksi. Vidussmadzeņu attīstība ir cieši saistīta ar redzes orgānu pilnveidošanos, bet smadzenīšu attīstība — ar sarežģīto kustību koordināciju putnu lidojuma laikā.
Line 152 ⟶ 153:
=== Olas uzbūve ===
Būtībā [[ola]] ir [[Olas dzeltenums|dzeltenums]], ko no ārpuses apņem dzeltenuma apvalks. Izdētai apaugļotai olai dzeltenuma uz augšu pavērstajā pusē atrodas dīgļa disks. Tas izskatās pēc gaiša plankuma un sastāv no šūnām, kas izveidojušās, daloties apaugļotās olas kodolam un [[citoplazma]]s aktīvajai daļai. Pie dzeltenuma apvalka piestiprinātas no bieza [[olbaltumi|olbaltuma]] veidotas saites — halazas, kurās dzeltenums ir kā pakarināts, tādēļ atrodas olas vidū. Dzeltenuma apakšējā daļa ir smagāka, tāpēc dīgļa disks allaž atrodas augšā. Dzeltenums sastāv no liela daudzuma dīgļa attīstībai nepieciešamu barības vielu un ūdens. Ap dzeltenumu novietoto biezo olbaltumvielu slāni norobežo zemčaulas apvalks, kas sastāv no diviem slāņiem. Olas strupajā galā tie attālinās viens no otra un veido gaisa kameru. Olbaltums pasargā īsto olu (dzeltenumu) no mehāniskiem bojājumiem, asiem satricinājumiem un ir galvenais topošā dīgļa ūdens avots. Olu no ārpuses apņem [[kaļķis|kaļķa]] apvalks — čaumala, kurā ir ļoti sīkas poras. Īpaši daudz poru ir olas strupajā galā. Caur porām notiek gāzumaiņa starp topošo dīgli un ārējo vidi. Kaļķa čaumalai ir aizsargnozīme. Dīgļa attīstības laikā tā daļēji tiek izmantota dīgļa skeleta veidošanai. Čaumalu no ārpuses sedz ļoti plāns virsčaumalas apvalks, kas pasargā olu no mikrobu iekļūšanas. Putnu olu forma, krāsa un lielums ir dažādi.
=== Dīgļa attīstība ===
Line 175 ⟶ 176:
=== Nometnieki un klejotāji ===
Nometnieki visu gadu dzīvo vienā un tai pašā vietā, sezonālus pārlidojumus tie neveic.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.wsfz.com/aputntxt.html|title=Latvijas putni - teksts|website=www.wsfz.com|access-date=2018-07-23|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180727165545/http://www.wsfz.com/aputntxt.html|archivedate=2018-07-27}}</ref> Tāds ir [[mājas zvirbulis]], kā arī [[kovārnis]] un [[mājas balodis]]. Klejotāji pēcligzdošanas periodā atstāj ligzdošanas teritoriju līdz pavasarim, attālinoties no tās desmitiem, simtiem un pat tūkstošiem kilometru. Atšķirībā no gājputniem tiem nav noteiktu migrācijas ceļu un pastāvīgu ziemošanas vietu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mammadaba.lv/mammadaba-jaunumi/901-latvijas-mezos-un-plavas-ciemojas-putni-turisti|title=Mammadaba - Latvijas mežos un pļavās ciemojas putni-tūristi|website=www.mammadaba.lv|access-date=2018-07-23|language=lv-lv|archive-date=2021-06-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20210609193444/https://www.mammadaba.lv/mammadaba-jaunumi/901-latvijas-mezos-un-plavas-ciemojas-putni-turisti|archivedate=2021-06-09|archiveurl=https://web.archive.org/web/20210609193444/https://www.mammadaba.lv/mammadaba-jaunumi/901-latvijas-mezos-un-plavas-ciemojas-putni-turisti}}</ref> Pie klejotājiem pieder, piemēram, [[zīlītes]], [[dzilnīši]], [[raibie dzeņi|dzeņi]] un [[zeltgalvīši]].
=== Putnu migrācijas ceļu pētīšanas paņēmieni ===
Putnu ziemošanas vietas un sezonālās migrācijas ceļus noskaidro, putnus gredzenojot.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://visiputni.lv/par-putniem/gredzenosana/|title=Gredzenošana|website=visiputni.lv|access-date=2018-07-23|language=lv-LV|archive-date=2018-07-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20180722093611/http://visiputni.lv/par-putniem/gredzenosana/}}</ref> Šim nolūkam izmanto vieglus [[alumīnijs|alumīnija]] gredzenus, kurus apliek ap putna [[kāja]]s stulmu. Gredzenā ir iespiests gredzena numurs un gredzenošanas centra nosaukums. No putna kājas noņemto gredzenu aizsūta pēc norādītās adreses kopā ar ziņām, kad un kur tas atrasts. Pēdējā laikā izmanto arī ļoti mazus datorus, ko piestiprina pie putna muguras.
=== Putnu ceļošanas iemesli ===
Line 190 ⟶ 191:
=== Pirmputni ===
[[Vācija|Vācijā]] [[1861]]. un [[1877]]. gadā iežos tika atrasti seno izmirušo putnu nospiedumi. Tā pieņēmums, ka putni cēlušies no senajiem rāpuļiem, guva apstiprinājumu. Pēc nospiedumiem iežos zinātnieki rekonstruēja šo putnu apveidu un nosauca tos par pirmputniem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://visiputni.lv/par-putniem/evolucija/|title=Evolūcija|website=visiputni.lv|access-date=2018-07-23|language=lv-LV|archive-date=2018-08-06|archive-url=https://web.archive.org/web/20180806142348/http://visiputni.lv/par-putniem/evolucija/}}</ref> Pirmputni bija baloža lielumā, klāti ar spalvām. Tiem bija īsi spārni, slaidi kāju stulmi, putniem raksturīgs pirkstu stāvoklis (trīs pirksti vērsti uz priekšu, viens — atpakaļ) un dažas citas pazīmes. Taču garā, no daudziem [[skriemelis|skriemeļiem]] sastāvošā aste, sīkie zobi žokļos, ar gaisu nepiepildītie [[kauli]] un citas pazīmes liecina par to līdzību ar rāpuļiem. Spriežot pēc spārnu, nelielā bezķīļa krūšu kaula un astes uzbūves, pirmputni slikti lidoja un dzīvoja [[koks|kokos]]. Zinātnieki domā, ka pirms apmēram 180 miljoniem gadu pirmputni izveidojās no senajiem rāpuļiem, kas dzīvoja kokos un varēja pārlēkt no viena zara uz otru. Laikam ritot, dabā labāk saglabājās tie indivīdi, kuriem attīstījās mūsdienu putnu pazīmes.
== Putnu daudzveidība ==
Line 221 ⟶ 222:
== Ārējās saites ==
{{sisterlinks-inline}}
{{enciklopēdiju ārējās saites}}
* [http://www.lob.lv/ Latvijas Ornitoloģijas biedrība]
* [https://web.archive.org/web/20191127024219/http://www.putni.lv/ Putni Latvijā un pasaulē]
|