1913. gads
gads
- Šis raksts ir par 1913. gadu. Par citām jēdziena 1913 nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.
1913. (MCMXIII) bija parastais gads, kas sākās trešdienā.
Tūkstošgades: | |
Gadsimti: | |
Desmitgades: | |
Gadi: |
Latvija |
Gregora kalendārs | 1913 MCMXIII |
Ab urbe condita | 2666 |
Armēņu kalendārs | 1362 ԹՎ ՌՅԿԲ |
Asīriešu kalendārs | 6663 |
Bahāju kalendārs | 69—70 |
Bengāliešu kalendārs | 1320 |
Berberu kalendārs | 2863 |
Budistu kalendārs | 2457 |
Birmiešu kalendārs | 1275 |
Bizantiešu kalendārs | 7421—7422 |
Ķīniešu kalendārs | 4609 vai 4549 — līdz — 4610 vai 4550 |
Koptu kalendārs | 1629—1630 |
Etiopu kalendārs | 1905—1906 |
Ebreju kalendārs | 5673—5674 |
Hindu kalendāri | |
- Vikram Samvat | 1969—1970 |
- Shaka Samvat | 1835—1836 |
- Kali Juga | 5014—5015 |
Holocēna kalendārs | 11913 |
Igbo kalendārs | 913—914 |
Irānas kalendārs | 1291—1292 |
Islāma kalendārs | 1331—1332 |
Jūlija kalendārs | Gregora kalendārs mīnus 13 dienas |
Korejas kalendārs | 4246 |
Notikumi
labot šo sadaļuMarts
labot šo sadaļu- 1. marts — Parīzē tika dibināta Starptautiskā tenisa federācija.
- 12. marts — par Austrālijas nākamo galvaspilsētu tika izvēlēta Kanbera (Melburna palika par pagaidu galvaspilsētu līdz 1927. gadam, kamēr jaunā pilsēta tika uzcelta).
- 26. marts — Balkānu karš: Bulgārijas spēki ieņēma Adrianopoli.
Maijs
labot šo sadaļu- 13. maijs — notika pirmais pasaulē pirmās četrmotoru lidmašīnas — Russkij vitjaz lidojums.
- 20. maijs — par Kubas prezidentu kļuva Mario Garsija Menosals.
Jūnijs
labot šo sadaļu- 24. jūnijs — Grieķija un Serbija pārtrauca sadarbību ar Bulgāriju.
Augusts
labot šo sadaļu- 13. augusts — britu ķīmiķis Harijs Brerlijs Lielbritānijā sāka ražot savu atklājumu – nerūsošo tēraudu.
- 23. augusts — Kopenhāgenas ostas promenādes atklāja tēlnieka Edvarda Eriksena pēc Hansa Kristiana Andersena pasakas motīviem veidoto Mazo nāriņu.
Oktobris
labot šo sadaļu- 23. oktobris — vācu astronoms Ernsts Cinners (Ernst Zinner) otrreiz atklāja Džakobini—Cinnera komētu.
Decembris
labot šo sadaļu- 23. decembris — ASV izveidota Federālā rezervju sistēma.
Dzimuši
labot šo sadaļu- 6. janvāris:
- Edvards Gereks (Edward Gierek), Polijas līderis (miris 2001.)
- Loreta Janga (Loretta Young), amerikāņu aktrise (mirusi 2000.)
- 9. janvāris — Ričards Niksons (Richard Milhous Nixon), 37. ASV prezidents (miris 1994.)
- 10. janvāris — Gustavs Husāks (Gustáv Husák), Čehoslovākijas prezidents (miris 1991.)
- 25. janvāris — Vitolds Lutoslavskis (Witold Roman Lutosławski), poļu komponists (miris 1994.)
- 4. februāris — Roza Pārksa (Rosa Parks), ASV cilvēktiesību aktīviste (mirusi 2005.)
- 27. februāris — Pols Rikērs (Paul Ricœur), franču filozofs (miris 2005.)
- 5. marts — Herberts Kušķis, latviešu hokejists (miris 1994.)
- 18. marts — Verners Melderss (Werner Mölders), vācu pilots (miris 1941.)
- 22. marts — Sabiha Gekčena (Sabiha Gökçen), turku lidotāja (mirusi 2001.)
- 14. jūlijs — Džeralds Fords (Gerald Rudolph Ford), 38. ASV prezidents (miris 2006.)
- 29. jūlijs — Erihs Prībke (Erich Priebke), esesietis (miris 2013.)
- 16. augusts — Menahems Begins (מְנַחֵם בֵּגִין), Izraēlas politiķis (miris 1992.)
- 25. septembris — Jozefs Bicans (Josef Bican), austriešu-čehu futbolists (miris 2001.)
- 29. septembris — Stenlijs Kreimers (Stanley Kramer), amerikāņu kinorežisors (miris 2001.)
- 15. oktobris — Volfgangs Lits (Wolfgang Lüth), vācu kara jūrnieks (miris 1945.)
- 22. oktobris — Roberts Kapa (Robert Capa), Ungārijas ebreju izcelsmes ASV fotogrāfs (miris 1954.)
- 5. novembris — Vivjena Lī (Vivien Leigh), angļu aktrise (mirusi 1967.)
- 7. novembris — Albērs Kamī (Albert Camus), franču rakstnieks un filozofs (miris 1960.)
- 22. novembris — Bendžamins Britens (Benjamin Britten), angļu komponists (miris 1976.)
- 11. decembris — Žans Marē (Jean Marais), franču aktieris (miris 1998.)
- 18. decembris:
- Alfreds Besters (Alfred Bester), ASV zinātniskās fantastikas rakstnieks (miris 1987.)
- Villijs Brants (Willy Brandt), VFR kanclers (miris 1992.)
Miruši
labot šo sadaļu- 4. janvāris — Alfrēds fon Šlīfens ( Alfred von Schlieffen), vācu feldmaršals (dzimis 1833.)
- 22. februāris — Ferdinands de Sosīrs (Ferdinand de Saussure), Šveices lingvistiķis (dzimis 1857.)
- 8. marts — Alfrēds Pikārs (Alfred Picard), franču ierēdnis, inženieris un politiķis (dzimis 1844. gadā)
- 10. marts — Harrieta Tabmena (Harriet Tubman,), ASV abolicioniste, humāniste (dzimusi 1820. gadu)
- 31. marts — Dž. P. Morgans (J. P. Morgan), amerikāņu finansists (dzimis 1837.)
- 21. aprīlis — Čārlzs Ņūtons Robinsons (Charles Newton Robinson), britu advokāts, rakstnieks, gemologs, paukotājs un jahtu braucējs (dzimis 1853. gadā)
- 18. maijs — Georgs I (Γεώργιος A'), Grieķijas karalis (dzimis 1845.)
- 19. jūlijs — Lesja Ukrainka ( Леся Украинка), ukraiņu dzejniece (dzimusi 1871.)
- 13. augusts — Augusts Bēbelis (August Bebel), vācu politiķis (dzimis 1840.)
- 11. oktobris — Oto (Otto), Bavārijas karalis (dzimis 1848.)
- 15. oktobris — Volters Rezerfords (Walter Rutherford), skotu golferis, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (dzimis 1857. gadā)
- 7. novembris — Alfrēds Rasels Volless (Alfred Russel Wallace), britu dabaszinātnieks (dzimis 1823.)
- 30. decembris — Nasavas Sofija (Sofia av Nassau), Zviedrijas karaliene (dzimusi 1836.)
Šis ar vēsturi saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |