Jumara
Jumara | |
---|---|
Izteka | ZR no Makuļu purva 57°31′27″N 25°13′36″E / 57.52417°N 25.22667°E |
Nosaukums augštecē | Anuļa |
Ieteka | Gauja 57°30′18″N 25°22′40″E / 57.50500°N 25.37778°EKoordinātas: 57°30′18″N 25°22′40″E / 57.50500°N 25.37778°E |
Baseina valstis | ![]() |
Garums | 20 km |
Iztekas augstums | 60,1 m |
Ietekas augstums | 28,2 m |
Baseina platība | 98,4 km² |
Galvenās pietekas | Tilgaļu strauts |
![]() |
Jumara (arī Jumāra, Imara, Imera)[1] ir Gaujas labā krasta pieteka Valmieras novadā. Sākas ziemeļrietumos no Makuļu purva, augštecē nosaukumi Anuļa, Morīte (pēc citiem datiem veidojas satekot Anuļai un Tilgaļu strautam).[2]
Tecējums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Tek pa Burtnieka līdzenumu, uzņem vairākus grāvjus. Lielākās pietekas ir Tilgaļu strauts (labā) un Stinku strauts (kreisā). Lejtecē tek pa dziļu gravu. Uz upes pie Mujāniem un Brandeļiem ūdenskrātuves. Jumaras upes posmā starp autoceļu Valmiera–Jumaras un upes ieteku Gaujā atrodas devona smilšakmens atsegumi ar nosaukumu Jumaras atsegumi.[3] Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Kocēni, Brandeļi, Beites, Mujāni. Upi šķērso autoceļš A3.
Vēsture
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Jumaras baseinā 13. gadsimta sākumā atradās letgaļu Imeras novads, kurā 1208. gadā savu baznīcu uzcēla katoļu misionārs Latviešu Indriķis. Livonijas krusta karu laikā 1210. gadā notika Kauja pie Imeras, kurā Tālavas zemēs iebrukušie ugauņi sakāva krustnešu karaspēku, kuru sastāvā bija daudz līvu, vendu un letgaļu karavīru.
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ LĢIA vietvārdu datubāze
- ↑ Latvijas daba. Rīga : Preses nams.
- ↑ Jumāras atsegumi
![]() | Šis ar Latvijas ģeogrāfiju saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |