Namsen
Namsen (eldre sørsamisk: Laakese, nyere: Nååmesje) er ei elv i Trøndelag. Den er 230 kilometer lang og har et nedbørfelt på 6 274 km². Elvas utspring er fra Store Namsvatnet (Namsvatnet) i Røyrvik kommune, og den munner ut i Namsenfjorden ved byen Namsos. De viktigste sideelvene som munner ut i Namsen er Bjøra, Sanddøla, Neselva, Tunnsjøelva, Lindseta, Tromsa, Flåttådalselva, Meosen og Frøyningselva. Elven renner gjennom kommunene Røyrvik, Namsskogan, Grong, Overhalla og Namsos.
Namsen Nååmesje | |||
---|---|---|---|
Land | ![]() | ||
Fylke | Trøndelag | ||
Kommune | Røyrvik, Namsskogan, Grong, Overhalla, Namsos | ||
Lengde | 230 km[1] | ||
Nedbørfelt | 6 274,3 km²[1] | ||
Middelvannføring | 304,5 m³/s[1] | ||
Start | Store Namsvatnet | ||
– Høyde | 455 moh. | ||
– Koord. | 65°00′36″N 13°32′22″Ø | ||
Munning | Namsenfjorden ved Namsos | ||
– Koord. | 64°27′26″N 11°30′18″Ø | ||
Sideelver | Bjøra, Sanddøla, Neselva, Tunnsjøelva, Lindseta, Tromsa, Flåttådalselva, Meosen, Frøyningselva | ||
![]() Namsen 64°27′28″N 11°30′33″Ø | |||
Namsen drenerer sørlige del av Børgefjell Nasjonalpark. Nordligste kilde er Nordre Biseggvatnet mellom Måsskardfjellet og Biseggen i Grane kommune, som renner ut i Namsvatnet gjennom Kjukkelelva, Gjengelen og Storelva. Også Virmavassdraget drenerer deler av Børgefjell. Nord for vannskillet dreneres Børgefjell til Vefsna. I nordøst er vannskillet ved Orvatnet ved svenskegrensen i Røyrvik kommune. Sanddøla, med sideelva Luru, drenerer deler av kommunene Lierne og Snåsa, og dermed Blåfjella- Skjækerfjella Nasjonalpark. Her går vannskillet mot Snåsavatnet i sør. Vannskillet mot øst går mot nedbørsfeltet til Ångermanälven på svensk side.
Underveis gjennom Namdalen er elven regulert med flere dammer, bl.a. ved utløpet av Namsvatnet og i kommunen Grong (Åsmulfoss, Aunfoss, Øvre og Nedre Fiskumfoss).
I 1959 gikk to store leirras i elvens nedre løp, i kommunen Overhalla; en million m³ ved Vibstad, den 22. februar, og 3 million m³ ved Furre, den 14. april.
Ispropper og oversvømmelser den 31. januar 2006 gav den største flommen siden NVE startet flommåling i området for 90 år siden. I løpet av tre døgn falt det 150-300 mm nedbør som regn over området og snøsmeltingen bidro med 10-50 mm.
Navn
redigerNamsen eller Namsin (dativ Namsåm) lokalt også brukes om fjordarmene på hver side av Otterøya.[2]
Fisk
redigerAv fiskeslag kan nevnes ørret og laks, samt laksearten namsblank. Namsblank, eller også kalt småblank, er unik både i nasjonal og internasjonal sammenheng ved at den ikke går ut i havet, men lever hele sitt liv i en spesiell elv. Den er også spesiell ved at den er mye mindre enn vanlig laks. Genetisk sett er småblank svært forskjellig fra sjøvandrende laks.
Det er observert ørekyt i Namsvatn og man frykter konskvensene for laks- og ørretfisket når denne sprer seg nedover vassdraget. Elven regnes som en av Norges beste lakseelver, og årlig kommer mange fiskere fra hele Europa for å fiske. Særlig kommer folk fra Sverige, Danmark og Tyskland for å delta i det årlige fisket som er anslått til å gi mellom 20 og 35 tonn. I løpet av sesongen arrangeres Grong laksefestival. I Harran, ved Fiskumfoss, finner en Norsk Lakseakvarium.
Vannkraft og reguleringer
redigerDet er gjennomført flere større kraftutbygginger i Namsenvassdraget ved at det er etablert reguleringsmagasiner i Namsvatnet, Vektaren, Limingen og Tunnsjøen, og bygget i alt åtte vannkraftverk hvorav fire ligger i hovedløpet til Namsen, og ett delvis i Norge og Sverige. Videre er deler av Namsens nedbørsfelt overført til Kolsvik kraftverk i Bindal kommune. Gjennom disse utbyggingene er det naturlige nedbørfeltet til Namsenvassdraget redusert.
Reguleringsmagasinene i vassdraget
rediger- Namsvatnet har et regulert volum på 458 millioner m³ og overflaten er på 39,4 km². Reguleringshøyden er 14 meter (mellom 440 og 454 moh).
- Vektaren har et regulert volum på 39 millioner m³ og overflaten er på 9,2 km². Reguleringshøyden er 5,5 meter (mellom 440 og 445,5 moh).
- Limingen har et regulert volum på 260 millioner m³ og overflaten er på 93,5 km². Reguleringshøyden er 8,7 meter (mellom 309 og 417 moh).
- Tunnsjøen har et regulert volum på 440 millioner m³ og overflaten er på 100,2 km². Reguleringshøyden er 5 meter (mellom 352 og 357 moh).
- Tunnsjøflyan har et regulert volum på 13 millioner m³ og overflaten er på 7,1 km². Reguleringshøyden er 3 meter (mellom 345 og 348 moh).
Kraftverkene i vassdraget
redigerKraftverk | Produksjon | Kommune | Elver | Eier |
---|---|---|---|---|
Nedre Fiskumfoss kraftverk | 246 Gwh | Grong | Namsen | NTE[3] |
Øvre Fiskumfoss kraftverk | 49 Gwh | Grong | Namsen | NTE |
Aunfoss kraftverk | 199 Gwh | Grong | Namsen | NTE |
Åsmulfoss kraftverk | 75 Gwh | Grong | Namsen | NTE |
Tunnsjødal kraftverk | 877 Gwh | Namsskogan | Namsen, Tunnsjøflyan | NTE |
Røyrvikfoss kraftverk | 92 Gwh | Røyrvik | Linvasselva | NTE |
Tunnsjø kraftverk | 143 Gwh | Lierne | Limingen, Tunnsjøen | NTE |
Tunnsjøfoss kraftverk | 29 Gwh | Røyrvik | Tunnsjøen, Tunnsjøflyan | NTE |
Linvasselv kraftverk | 101 Gwh | Lierne, Strömsund i Sverige | Linvasselva | NTE, Fortum |
NTE søkte i 2012 om å få bygge Trongfoss kraftverk i Namsskogan.[4] Prosjektet var planlagt med en årsproduksjon på 140 Gwh.[5]
Se også
redigerReferanser
rediger- ^ a b c «NVE Atlas». Vassdrag – Nedbørfelt – Nedbørfelt til hav. Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 27. juli 2017
- ^ Sandnes, Jørn (1981). Namdalens historie til år 1600. Namsos: Namdal historielag.
- ^ Vår produksjon Arkivert 26. juni 2015 hos Wayback Machine.; nte.no
- ^ Konsesjonssak: Trongfoss Elvekraftverk www.nve.no
- ^ Trongfoss kraftverk Arkivert 1. april 2016 hos Wayback Machine.