Gyula Gömbös
Gyula Gömbös | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 26. des. 1886[1][2][3][4]![]() Murga | ||
Død | 6. okt. 1936[1][2][3][4]![]() München[5] | ||
Beskjeftigelse | Politiker, diplomat, offiser ![]() | ||
Embete |
| ||
Parti | Egységes Párt National Smallholders' and Agrarian Laborers' Party Hungarian National Independence Party Unity Party Party of National Unity | ||
Nasjonalitet | Ungarn | ||
Gravlagt | Kerepesi-gravlunden | ||
Medlem av | Hungarian National Defence Association Etelközi Szövetség | ||
Utmerkelser | Den hvite ørns orden (1934) Dunakeszi díszpolgára (1931) Æresborger av Szentes (1933)[6] Honorary citizen of Szeged (–2014) (avslutningsårsak: tilbaketrukket pris)[7] | ||
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/GyulaGombosByTiborPolya.jpg/250px-GyulaGombosByTiborPolya.jpg)
Gyula Gömbös de Jákfa (født 26. desember 1886 i Murga i Komitat Tolna i Ungarn, død 6. oktober 1936 i München) var en ungarsk general, ledende høyreradikal politiker i Horthy-tiden og statsminister 1932–1936. I hans regjeringstid tilnærmet landet seg det fascistiske Italia, det austrofascistiske Østerrike og det nasjonalsosialistiske Tyskland.
Liv og virke
[rediger | rediger kilde]Gömbös kom fra en familie med tysk bakgrunn, fra en landsby av dels tysktalende og dels ungarsktalende innbyggere. Familien tilhørte den ungarske lutherske kirke.[8]
Gömbös ble yrkesoffiser i hæren. Han ble tidlig bemerket for sine nasjonalistiske, anti-habsburgske holdninger.[trenger referanse] Han var kaptein første verdenskrig. I 1918 var han medgrunnlegger og leder for den antisemittisk-nasjonalistiske organisasjon «Oppvåknende Ungarn» og støttet i 1919 admiral Miklós Horthy i den militære motstand mot den ungarske kommunistiske rådsrepublikk.
Politiker
[rediger | rediger kilde]I den reaksjonære motregjeringen som organiserte seg i 1919 i Szeged, var Gömbös statssekretær i det av Horthy ledede krigsministeriet. På denne tiden opprettet han to antisemittiske hemmelige forbund, for henholdsvis sivilister og for militære.
I 1920 ble Gömbös representant for småbøndenes parti (Országos Kisgazdapárt, OKGFP) i det ungarske parlament. I 1923 trådte han ut av det konservative regjeringspartiet og grunnla det høyreekstreme Partiet for ungarsk nasjonal uavhengighet (også kalt rasevernpartiet).
I den konservative statsminister István Bethlens kabinett ble Gömbös krigsminister den 10. oktober 1929.
Statsminister
[rediger | rediger kilde]Etter stadig økende påtrykk fra høyreekstremt hold[trenger referanse] ble han den 1. oktober 1932 utnevnt av riksforvalter Horthy til statsminister. Han holdt samtidig fast på sin tidligere ministerpost.
Gömbös avsverget offentlig sin tidligere antisemittisme da han tiltrådte statsministerembedet.[trenger referanse] Det jødiske lederskap under Stem og Szanto støttet utnevnelsen av Gömbös og hans politikk, etter å ha mottatt Gömbös' løfter om ikke å innføre noen antijødiske lover og ikke føre en politikk som kunne skade jødene økonomisk.[trenger referanse] Gömbös holdt sitt løfte og iverksatte ingen antijødiske lover.
Som statsminister bedrev han en autoritær innenrikspolitikk, innsatte offiserer i mange statlige embeder og forsøkte å omdanne Ungarn til en totalitær stat etter fascistiske forbilder.[trenger referanse] Utenrikspolitisk fremmet han landets samarbeid med Benito Mussolinis Italia og Engelbert Dollfuß' Østerrike (Romaprotokollene 1934). Dessuten fikk han etterhvert inn for samarbeid med Nazi-Tyskland.
Ved å innføre verneplikt klarte han å gjøre hæren vesentlig større. Hans autoritære politikk brakte ham til slutt på kollisjonskurs med moderate konservative.[trenger referanse] Småbøndenes parti gikk over til opposisjonen.[trenger referanse]
Gömbös døde i embedet i München, av kreft.
Litteratur
[rediger | rediger kilde]- László Kontler: Dějiny Maďarska. Nakladatelství Lidové noviny, 2001, ISBN 978-80-7106-616-3
- Gyula Gömbös: Der nationale Arbeitsplan der Regierung Gyula Gömbös, Pester Lloyd-Gesellschaft, Budapest 1932 [9]
- Gyula Goemboes: Für die nationale Selbstzwecklichkeit [A nemzeti öncelusagert. Deutsch] 12 Reden des Ministerpräsidenten Julius Gömbös, Pester Lloyd, Budapest 1932 [10]
- [Hrsg.] Gyula Gömbös: Die Landwirtschaft Ungarns stellt sich dem 16. Internationalen Landwirtschaftskongress vor, Organisationskomité des 16. Internationalen Landwirtschaftskongresses, Budapest 1934 [11]
- Gyula Goemboes: 1932 – 1935. Drei Jahre Regierung Goemboes, Pester Lloyd, Budapest 1935 [12]
- Gyula Gömbös, [Hrsg.] József Vonyó: Válogatott politikai beszédek és írások, Osiris K., Budapest 2004, ISBN 963-389-667-3 [13]
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b Encyclopædia Britannica Online, oppført som Gyula Gombos, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Gyula-Gombos, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Proleksis Encyclopedia, Proleksis enciklopedija-ID 23897[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Hrvatska enciklopedija, Hrvatska enciklopedija-ID 22608, oppført som Gyula Jákfai Gömbös[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Brockhaus Enzyklopädie, oppført som Gyula Gömbös von Jákfa, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id gömbös-von-jakfa-gyula, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Гёмбёш Дьюла, besøkt 28. september 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.szentesinfo.hu[Hentet fra Wikidata]
- ^ nol.hu[Hentet fra Wikidata]
- ^ «Magyar Protestáns Panteon - Gömbös Gyula» [Hungarian Protestant Pantheon] (ungarsk). Arkivert fra originalen 21. juli 2011. Besøkt 7. februar 2014.
- ^ Permalink Österreichischer Bibliothekenverbund
- ^ Katalogzettel Österreichische Nationalbibliothek
- ^ Permalink Österreichischer Bibliothekenverbund
- ^ Katalogzettel Österreichische Nationalbibliothek
- ^ Permalink Österreichischer Bibliothekenverbund
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (en) Gyula Gömbös – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (de) Verk av og om Gyula Gömbös i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket