1945
Utseende
1945
MCMXLV
MCMXLV
◄ ·
19. århundre
◄ 20. århundre ►
21. århundre ·
►
◄ ·
1920-årene ·
1930-årene
◄ 1940-årene ►
1950-årene ·
1960-årene ·
►
◄◄ ·
◄ ·
1940 ·
1941 ·
1942 ·
1943 ·
1944
◄ 1945 ►
1946 ·
1947 ·
1948 ·
1949 ·
1950 ·
► ·
►►
Begivenheter i 1945 |
---|
Dødsfall – Fødsler |
Emner |
Arkeologi | Film | Filosofi | Konflikt | Kunst |
Litteratur | Musikk | Politikk | Meteorologi | Vitenskap |
Ledere |
Statsledere |
Gregoriansk kalender | 1945 MCMXLV |
Ab urbe condita | 2698 |
Armensk kalender | 1394 ԹՎ ՌՅՂԴ |
Kinesisk kalender | 4641 eller 4581 — til — 4642 eller 4582 |
Etiopisk kalender | 1937–1938 |
Det jødiske året | 5705–5706 |
Hindukalendere | |
- Vikram Samvat | 2001–2002 |
- Shaka Samvat | 1866–1867 |
- Kali Yuga | 5045–5046 |
Iransk kalender | 1323–1324 |
Islamsk kalender | 1364–1365 |
Nengō | Shōwa 20 ( |
Nordkoreansk kalender | 34 |
Juliansk kalender | Gregoriansk minus 13 dager |
Koreansk kalender | 4278 |
1945 (MCMXLV) i den gregorianske kalenderen var et år som begynte på en mandag og var uten en skuddag. Det etterfulgte 1944 og ble etterfulgt av 1946.
Hendelser
[rediger | rediger kilde]Første kvartal
[rediger | rediger kilde]Januar
[rediger | rediger kilde]- 5. januar – Sovjetunionen anerkjenner den nye pro-sovjetiske polske regjeringen.
- 9. januar – USA invaderer Luzon på Filippinene.
- 12. januar – Norske polititropper fra Sverige tok seg inn i Finnmark.
- 13. januar – Jørstad jernbanebru i Snåsa ble sprengt: 81 omkom etter togavsporing, derav 78 tyskere.
- 15. januar – Troppetransportskipet «Donau» senket av sabotører utenfor Drøbak.
- 16. januar – Adolf Hitler flytter inn i sin undergrunnsbunker.
- 17. januar – Sovjetiske styrker inntar Warszawa.
- 21. januar – Tysk torpedolager i Horten sprengt.
- 23. januar – Norske Shells oljelager i Oslo sprengt.
- 27. januar – Sovjetiske styrker befrir Auschwitz.
- 28. januar – Forsyninger når Kina via den nylig opprettede Burmaveien.
- 30. januar – Den tyske flyktningbåten «Wilhelm Gustloff» blir torpedert av en sovjetisk ubåt. Over 9000 sivile omkommer, bare 1252 mennesker ble reddet.
Februar
[rediger | rediger kilde]- 3. februar – Amerikanske styrker begynner beleiringen av Filippinenes hovedstad Manila.
- 4. februar – Jaltakonferansen: Winston Churchill, Franklin D. Roosevelt og Josef Stalin møtes i Jalta, blant annet for å bestemme skjebnen til Tyskland og Japan etter at landene kapitulerer.
- 5. februar – Den amerikanske generalen Douglas MacArthur returnerer til Manila.
- 8. februar –
- Statspolitisjefen Karl Marthinsen likvidert. 29 gisler henrettet som represalier.
- Den norske marinen kapret elleve taubåter fra Fredrikstad og en bergningsbåt fra Moss under Operasjon Polar Bear VI og eskorterer de til Sverige.
- 10. februar – Sovjetiske styrker erobrer Lignitz og begynner omringningen av Breslau.
- 11. februar –
- Sovjetiske styrker erobrer Budapest.
- Jaltakonferansen avsluttes.
- 13. februar –
- Dresden bombes med veldige sivile tap.
- Sovjetiske styrker erobrer Budapest.
- 14. februar –
- 19. februar – Slaget om Iwo Jima starter. Omkring 30 000 amerikanske soldater går i land på Iwo Jima.
- 20. februar – Quisling begynte å mobilisere og væpne Hirden. Planen var å mobilisere 12 000 mann.
- 21. februar – Ruteskipet «Austri» senket av britiske fly utenfor Stord. 18 nordmenn, 17 russiske fanger og et ukjent antall tyskere omkom.
- 23. februar –
- Marineverftet i Horten bombet.
- Etter den amerikanske seieren i slaget om Iwo Jima, tar en gruppe amerikanske soldater seg til toppen av Surabachifjellet og blir fotografert idét de reiser det amerikanske flagget. Fotografiet vinner senere Pulitzerprisen.
- Sovjetiske og polske styrker feirer idét tyske styrker kapitulerer i Poznań.
- Den tyske byen Pforzheim blir helt ødelagt etter et bomberaid foretatt av britiske bombefly.
- 24. februar – Den egyptiske presidenten Ahmed Maher Pasha blir drept i et attentat.
- 28. februar – Amerikanske styrker erobrer Manila.
Mars
[rediger | rediger kilde]- 2. mars – Amerikanske styrker når Rhinen.
- 3. mars –
- Finland, som tidligere hadde vært nøytrale, erklærer krig mot aksemaktene.
- Hundrevis av mennesker omkommer i Haag da Royal Air Force ved en feil bomber et område med sivile i byen.
- 4. mars – Norske flyktninger og soldater på Sørøya ble angrepet og kom i kamp med en tysk landgangsstyrke.
- 5. mars – I Tyskland blir årskullet fra 1929 innkalt til militærtjeneste, i et siste, desperat forsøk fra det nasjonalsosialistiske Tyskland på å stoppe de allierte.
- 7. mars – Amerikanske styrker erobrer broen over Rhinen og begynner kryssingen.
- 9. mars – Amerikanske B-29 bombefly angriper Tokyo, Japan. Bombingen fører til at over 100 000 mennesker omkommer.
- 12. mars – Den tyske byen Swinemünde blir bombet av amerikanerne. Minst 23 000 mennesker omkom, for det meste tyske flyktninger fra Øst-Preussen.
- 14. mars – Operasjon Betongblanding: Milorg og Kompani Linge sprengte samtidig jernbanen 20 steder på Østlandet. I tillegg ble et av NSBs administrasjonsbygg i Oslo, et antall lokomotiver og annet materiell sprengt.
- 16. mars –
- Slaget om Iwo Jima ender, men noen få japanske grupperinger gjør fremdeles motstand.
- Britiske bombefly ødelegger 90 % av Würzburg, Tyskland. Over 5 000 mennesker omkommer i løpet av bare 20 minutter.
- 18. mars –
- Sovjetiske styrker erobrer Kolberg ved Østersjøkysten.
- 250 amerikanske bombefly angriper Berlin og slipper 4 000 tonn bomber.
- 19. mars –
- Amerikanske styrker erobrer Iwo Jima.
- Adolf Hitler beordrer ødeleggelsen av all industri, militære installasjoner, butikker, og transport- og kommunikasjonsfasiliteter i Tyskland.
- 21. mars – Britiske styrker frigjør Mandalay, Burma.
- 22. mars –
- Britiske og kanadiske styrker krysser Rhinen
- Den arabiske liga blir opprettet i Kairo.
- 24. mars – Havna i Egersund bombet.
- 27. mars – Sovjetiske styrker krysser grensen til Østerrike.
- 30. mars –
- Den røde armé (Sovjetunionen) erobrer Danzig.
- Den røde armé erobrer Wien.
Andre kvartal
[rediger | rediger kilde]April
[rediger | rediger kilde]- 1. april – Amerikanske styrker går i land på Okinawa.
- 2. april – Britiske Mosquitos angrep verftet i Sandefjord.
- 5. april – Jugoslavias leder Josip «Tito» Broz signerer en avtale som gjør at Sovjetunionen «midlertidig kan plassere sine styrker på Jugoslavias territorium».
- 7. april – Det japanske slagskipet «Yamato» blir senket nord for Okinawa.
- 11. april –
- Trefning mellom Milorg og styrker fra Statspolitiet og Hirden i Åfjord.
- Amerikanske styrker når Elben.
- 12. april – USAs president Franklin D. Roosevelt dør.
- 13. april – Sovjetiske styrker inntar Wien.
- 15. april – Britiske styrker befrir Bergen-Belsen konsentrasjonsleir.
- 16. april – Sovjetiske styrker innleder angrepet på Berlin.
- 19. april – Amerikanske styrker inntar Leipzig.
- 22. – 23. april – Sovjetiske styrker befrir Sachsenhausen og Ravensbrück.
- 25. april – Valløy oljeraffineri ved Tønsberg bombet. 53 omkom.
- 26. april – Milorg-basen «Elg» i Eggedal kom i kamp med en tysk styrke. 7 nordmenn og 6 tyskere omkom, 1 tyskuniformert nordmann ble henrettet.
- 27. april – Völkischer Beobachter, avisen til det tyske nazipartiet, blir lagt ned.
- 28. april – Milorg-basen Bjørn West i Hordaland kom i kamp med en tysk styrke. Kampen pågikk i flere døgn.
- 28. april – Benito Mussolini henrettes.
- 29. april –
- De tyske troppene i Italia kapitulerer.
- Adolf Hitler gifter seg med Eva Braun i en bunker i Berlin, og utnevner storadmiral Karl Dönitz som sin etterfølger som Tysklands statsoverhode.
- 30. april – Adolf Hitler begår selvmord.
Mai
[rediger | rediger kilde]- 1. mai –
- Tysklands propagandaminister Joseph Goebbels begår selvmord sammen med sin kone, etter først å ha forgiftet sine seks barn.
- Ved Karasjok omkom 22 mann fra Rikspolitiet i en mineeksplosjon.
- 2. mai –
- Sovjetunionen kunngjør at Berlin har falt, og sovjetiske soldater heiser det røde flagget over Riksdagsbygningen i Berlin.
- Tyske styrker i Italia overgir seg.
- Ved et kupp «bortførte» Milorg flere tonn arkivmateriale fra Politi- og Justisdepartementet.
- 3. mai – Cap Arcona, Thielbek og Deutschland IV ble senket av RAF i Lübekbukten.
- 4. mai –
- 5. mai – De tyske styrkene i Nederland og Danmark kapitulerer.
- 6. mai – Mannskaper fra en tysk ubåt tok til fange, torturerte og drepte seks sivilister på Hopseidet i Finnmark.
- 8. mai –
- Full tysk kapitulasjon.
- De tyske styrkene i Norge kapitulerte ved midnatt.
- Josef Terboven begår selvmord i bunkeren sin på Skaugum.
- 9. mai –
- Hjemmefronten tok kontroll over nøkkelposisjoner. Rikspoliti- og reservepoliti-bataljonene ble sendt inn i Norge med tog fra Sverige.
- De siste tyske styrker overgir seg for Sovjetunionen.
- 10. mai – De første norske og allierte styrkene kom til Sør-Norge.
- 13. mai – Kronprins Olav kom tilbake til Norge.
- 14. mai –
- Høyesterett trådte sammen for første gang siden 1940.
- Regjeringsdelegasjonen etablerte seg i Oslo med kronprins Olav som midlertidig regent.
- 23. mai –
- Den tyske regjeringen, under ledelse av Karl Dönitz, blir tatt til fange av britene i Flensburg.
- Heinrich Himmler, lederen av SS, begår selvmord mens han er i de alliertes varetekt.
Juni
[rediger | rediger kilde]- 7. juni – Andre verdenskrig: Kong Haakon VII og kongefamilien vender tilbake til Oslo fra sitt eksil i London.
- 21. juni – Andre verdenskrig: slaget om Okinawa avsluttes.
- 22. juni – Einar Gerhardsens samlingsregjering utnevnt.
- 23. juni – Første nummer av avisen VG kom ut.[1]
- 25. juni – Einar Gerhardsens samlingsregjering tiltrer.
- 26. juni – Norge undertegnet FN-charteret.
Tredje kvartal
[rediger | rediger kilde]- 6. juli – Norge erklærer krig mot Japan.
- 10. juli – Motorkutteren «Fanny» går på ei mine i Varangerfjorden. Fem omkommer.
- 14. juli – Hjemsendelsen av tyske soldater startet.
- 16. juli – Trinityprøvesprengningen: USA foretar den første prøvesprengning av en atombombe i den amerikanske delstaten New Mexico.
- 30. juli – Japanske krigsskip senker USS «Indianapolis».
- 6. august – USA slipper en atombombe over Hiroshima, Japan.
- 9. august – USA slipper en atombombe over Nagasaki, Japan.
- 12. august – Sovjetunionen okkuperer Sakhalin og Kurilene.
- 15. august – Japans betingelsesløse kapitulasjon overfor de allierte avslutter kamphandlingene i andre verdenskrig.
- 2. september – Japan underskriver kapitulasjonen i en seremoni om bord på slagskipet USS «Missouri». Dette markerer den offisielle avslutningen på andre verdenskrig.
- 10. september – De gamle norske pengesedlene ble ugyldige. Det ble satt grenser for hvor mye den enkelte kan veksle inn, i et forsøk på å slette «svarte» formuer brakkebaroner og andre kan ha opparbeidet under okkupasjonen.
- 14. september – De sovjetiske styrkene i Norge startet tilbaketrekningen fra norsk territorium.
Fjerde kvartal
[rediger | rediger kilde]- 8. oktober – Stortingsvalg. Arbeiderpartiet fikk rent flertall.
- 24. oktober –
- Vidkun Quisling blir henrettet.
- FN starter formelt sin virksomhet.
- 31. oktober – Den allierte overkommando i Norge avviklet.
- 1. november – Einar Gerhardsen dannet en ren Arbeiderparti-regjering.
- 20. november – Nürnbergprosessen startet.
- 29. november – Josip Broz Tito valgt til leder i Jugoslavia.
- 15. desember – I Japan fikk kvinner stemmerett.
- 31. desember – Den japanske keiseren Hirohito frasa seg sin guddommelighet.
Fødsler
[rediger | rediger kilde]Januar
[rediger | rediger kilde]- 1. – Jan Mehlum, norsk forfatter
- 1. – Martin Schanche, norsk motorsportsutøver og politiker
- 2. – Terje Bjørklund, norsk jazzmusiker
- 6. – Morten Lund, norsk politiker
- 7. – Raila Odinga, kenyansk politiker
- 9. – Liv Gjølstad, norsk høyesterettsdommer
- 10. – Rod Stewart, britisk musiker
- 14. – Liv Køltzow, norsk forfatter
- 15. – Ane Hoel, norsk skuespiller
- 19. – Maria Jepsen, tysk biskop
- 19. – Franz Keller, tysk kombinertløper
- 20. – Christian Drevon, norsk professor i ernæring
- 20. – Bjørn Tore Godal, norsk politiker og minister
- 22. – Vibeke Løkkeberg, norsk regissør
- 22. – Christoph Schönborn, østerriksk kardinal
- 22. – Christopher Stensaker, norsk politiker (d. 2018)
- 25. – Sigbjørn Heie, norsk forfatter
- 25. – Harald Berntsen, norsk historiker
- 28. – Hallgrim Berg, norsk politiker
Februar
[rediger | rediger kilde]- 2. – Robert Atzorn, tysk skuespiller
- 5. – Henny Lie, norsk fotograf
- 6. – Mohamed Gharib Bilal, tanzaniansk visepresident
- 6. – Bob Marley, jamaicansk musiker (d. 1981)
- 8. – Kinza Clodumar, naurisk politiker (d. 2021)
- 10. – Espen Haavardsholm, norsk forfatter
- 14. – Fyrst Hans Adam II av Liechtenstein
- 17. – Peter J. Katzenstein, amerikansk statsviter
- 17. – Brenda Fricker, irsk skuespiller
- 19. – Tor Alsaker-Nøstdahl, norsk fotballspiller
- 21. – Walter Momper, tysk politiker
- 23. – Georg Milbradt, tysk politiker
- 23. – Martin Gillo, tysk politiker
- 27. – Daniel Olbrychski, polsk skuespiller
- 28. – Dagfinn Sundal, norsk forretningsmann (d. 2021)
Mars
[rediger | rediger kilde]- 5. – Rune Johan Andersson, norsk illustratør, avistegner og forfatter
- 8. – Micky Dolenz, amerikansk musiker og skuespiller
- 11. – Sylfest Lomheim, norsk direktør for Språkrådet
- 12. – Leif G. W. Persson, svensk forfatter
- 14. – Pakalitha Mosisili, lesothisk statsminister
- 14. – Sigvald Tveit, norsk komponist (d. 2019)
- 19. – Bjørn Moe, norsk dirigent
- 21. – Henrik Nordbrandt, dansk forfatter (d. 2023)
- 24. – Bob Bakker, amerikansk paleontolog
- 26. – Steinar Bastesen, norsk politiker (d. 2024)
- 30. – Eric Clapton, britisk gitarist
April
[rediger | rediger kilde]- 2. – Linda Hunt, amerikansk skuespiller
- 3. – Ernst Oddvar Baasland, norsk biskop
- 4. – Daniel Cohn-Bendit, tysk-fransk politiker
- 5. – Tommy Smith, engelsk fotballspiller (d. 2019)
- 9. – Petter C.G. Sundt, norsk skipsreder (d. 2007)
- 12. – Lee Jong-wook, sørkoreansk leder i Verdens helseorganisasjon (d. 2006)
- 12. – Audgunn Oltedal, norsk journalist
- 14. – Ritchie Blackmore, britisk musiker
- 14. – Birgit Klein, dansk medium og forfatter
- 16. – Britt Karin Larsen, norsk dikter og forfatter
- 18. – Edvard Moseid, norsk direktør ved Kristiansand Dyrepark
- 20. – Erling Indreeide, norsk forfatter
- 20. – Thein Sein, burmesisk president
- 20. – Naftali Temu, kenyansk friidrettsutøver (d. 2003)
- 24. – Doug Clifford, amerikansk musiker
- 25. – Ranja Hauglid, norsk politiker
- 25. – Björn Ulvaeus, svensk musiker
- 26. – Paal-Helge Haugen, norsk forfatter
- 29. – Anne Marie Ottersen, norsk skuespiller
- 29. – Steinar Pettersen, norsk fotballspiller
- 30. – Ulla Hahn, tysk forfatter
Mai
[rediger | rediger kilde]- 3. – Jan O. Henriksen, norsk avistegner og illustratør (d. 2018)
- 8. – Keith Jarrett, amerikansk jazzpianist
- 10. – Mats Wahl, svensk forfatter
- 12. – Tormod Haugen, norsk forfatter og oversetter (d. 2008)
- 12. – Alan Ball, engelsk fotballspiller (d. 2007)
- 12. – Leonard Rickhard, norsk maler (d. 2024)
- 14. – Yochanan Vollach, israelsk fotballspiller og Administrerende direktør
- 15. – Barnabas Sibusiso Dlamini, swazilandsk statsminister (d. 2018)
- 16. – Nicky Chinn, amerikansk låtskriver
- 16. – Sylvester Levay, ungarsk komponist
- 19. – Wera Sæther, norsk forfatter
- 19. – Pete Townshend, britisk musiker
- 24. – Priscilla Presley, amerikansk skuespiller
- 26. – Ågot Valle, norsk politiker
- 28. – John Fogerty, amerikansk musiker
- 31. – Rainer Werner Fassbinder, tysk regissør og skuespiller (d. 1982)
- 31. – Laurent Gbagbo, ivoriansk president
Juni
[rediger | rediger kilde]- 2. – Signe Øye, norsk politiker
- 3. – Bjørn Alterhaug, norsk jazzmusiker
- 6. – Sasha Gabor, norsk-amerikansk pornostjerne (d. 2008)
- 6. – Jan Harry Teigland, norsk lokalpoilitiker
- 7. – Wolfgang Schüssel, østerriksk kansler
- 9. – Folke Hermansen, norsk investor og høyrepolitiker (d. 2006)
- 12. – Pat Jennings, nordirsk fotballspiller
- 12. – Signe Helene Mæland, offiser i Frelsesarméen
- 13. – Tillman Thomas, grenadisk statsminister
- 16. – Jannik Bonnevie, norsk skuespiller
- 17. – Ken Livingstone, britisk borgermester
- 17. – Eddy Merckx, belgisk syklist
- 19. – Aung San Suu Kyi, burmesisk aktivist og nobelprisvinner (fred)
- 19. – Radovan Karadžić eller på serbisk kyrillisk: Радован Караџић, bosnisk–serbisk politiker
- 21. – Carsten Andreas Deberitz, norsk rockemusiker (d. 2006)
- 23. – Kim Småge, norsk forfatter
- 23. – John Garang, sudansk visepresident og opprørsleder (d. 2005)
- 24. – Colin Blunstone, britisk musiker
- 25. – Carly Simon, amerikansk sanger og låtskriver
- 26. – Claus Ryskjær, dansk skuespiller og forfatter (d. 2016)
- 27. – Ragnar Søderlind, norsk komponist
- 28. – Magni Wentzel, norsk jazzmusiker
Juli
[rediger | rediger kilde]- 5. – Stein Ringen, norsk professor i sosiologi
- 7. – Al-Munsif al-Marzuqi, tunisisk president
- 8. – Micheline Calmy-Rey, sveitsisk utenriksminister
- 9. – Dean Koontz, amerikansk forfatter
- 15. – Jürgen Möllemann, tysk visekansler og minister (d. 2003)
- 17. – Kronprins Aleksandar Karađorđević av Jugoslavia
- 18. – Bjørn Engkrog, norsk illustratør og billedkunstner
- 20. – Kim Carnes, amerikansk musiker
- 20. – Åse Wisløff Nilssen, norsk politiker
- 24. – Gunnar Halvorsen, norsk politiker (d. 2006)
- 26. – Helen Mirren, britisk skuespiller
- 28. – Jim Davis, amerikansk tegneserieskaper (Pusur)
- 30. – David Sanborn, amerikansk jazzmusiker (d. 2024)
August
[rediger | rediger kilde]- 3. – George Saitoti, kenyansk politiker (d. 2012)
- 5. – Guy Quaden, belgisk sentralbanksjef
- 10. – Harriet Miers, amerikansk jurist
- 11. – Knut Kolle, norsk lege (d. 2023)
- 13. – Georg Fredrik Rieber-Mohn, norsk høyesterettsdommer
- 14. – Wim Wenders, tysk regissør
- 15. – Alain Juppé, fransk statsminister
- 17. – Arild Hiim, norsk politiker
- 19. – Ian Gillan, britisk musiker (Deep Purple)
- 22. – Steve Kroft, amerikansk journalist
- 24. – Ken Hensley, britisk musiker (d. 2020)
- 24. – Vince McMahon, amerikansk fribryter
- 29. – Jon Magne Lund, norsk redaktør
September
[rediger | rediger kilde]- 1. – ʿAbd Rabuh Mansur Hadi, jemenittisk president
- 3. – Finn Bergesen jr., norsk jurist og næringslivsleder (d. 2012)
- 5. – Al Stewart, britisk musiker
- 8. – Frode Kyvåg, norsk skøyteløper og håndballtrener
- 8. – Vinko Puljić, bosnisk kardinal
- 9. – Dag Frøland, norsk revyartist (d. 2010)
- 11. – Franz Beckenbauer, tysk fotballspiller og trener (d. 2024)
- 11. – Hallvard Skauge, norsk avistegner og illustratør
- 12. – Colin Boulton, engelsk fotballspiller
- 15. – Ranveig Frøiland, norsk politiker (d. 2020)
- 15. – Hans-Gert Pöttering, tysk politiker
- 21. – Shaw Clifton, Frelsesarmeens general
- 21. – Arild Karlsen, norsk psykolog
- 23. – Bjørgulv Froyn, norsk politiker
- 28. – Marielle Goitschel, fransk alpinist
Oktober
[rediger | rediger kilde]- 3. – Terje G. Aasen, norsk redaktør
- 9. – Oddleif Olavsen, norsk ordfører (d. 2022)
- 12. – Dusty Rhodes, amerikansk fribryter (d. 2015)
- 13. – Desi Bouterse, surinamsk president
- 14. – Daan Jippes, nederlandsk tegneserieskaper
- 15. – Antonio Cañizares Llovera, spansk kardinal
- 19. – Divine, amerikansk skuespiller og musiker (d. 1988)
- 19. – John Lithgow, amerikansk skuespiller
- 20. – Trond Hans Farner Kverno, norsk komponist og organist
- 23. – Kim Larsen, dansk musiker (d. 2018)
- 23. – Jon Lilletun, norsk politiker og minister (d. 2006)
- 25. – Krzysztof Piesiewicz, polsk forfatter og politiker
- 27. – Arild Andersen, norsk jazzbassist
- 27. – Luiz Inácio Lula da Silva, brasiliansk president
- 31. – Avi Shlaim, britisk historiker
November
[rediger | rediger kilde]- 1. – Grethe G. Fossum, norsk politiker (d. 2019)
- 3. – Gerd Müller, tysk fotballspiller (d. 2021)
- 6. – Odd Iversen, norsk fotballspiller (d. 2014)
- 6. – Knut Ødegård, norsk forfatter
- 8. – Abdelaziz Belkhadem, algerisk statsminister
- 8. – Oscar D. Hillgaar, norsk politiker
- 11. – Daniel Ortega, nicaraguansk president
- 11. – Bryan «Pop» Robson, engelsk fotballspiller
- 12. – Neil Young, canadisk musiker
- 13. – Lars Mjøen, norsk skuespiller
- 15. – Anni-Frid Lyngstad, norsk-svensk musiker
- 18. – Mahinda Rajapaksa, srilankisk president
- 20. – Andreas Diesen, norsk programleder
- 21. – Goldie Hawn, amerikansk skuespiller
- 23. – Dennis Nilsen, britisk seriemorder (d. 2018)
- 23. – Jan Bojer Vindheim, norsk forfatter og politiker
- 26. – Björn von Sydow, svensk utenriksminister og riksdagspresident
- 30. – Roger Glover, britisk musiker
Desember
[rediger | rediger kilde]- 3. – Katja Medbøe, norsk skuespiller (d. 1996)
- 5. – Moshe Katsav, israelsk president
- 6. – Dan Harrington, amerikansk pokerspiller
- 7. – Marianne Heiberg, norsk forsker (d. 2004)
- 12. – Portia Simpson-Miller, jamaikansk statsminister
- 20. – Peter Criss, amerikansk musiker
- 24. – Lemmy Kilmister, britisk musiker (d. 2015)
- 27. – Finn Martin Vallersnes, norsk politiker
- 28. – Kong Birendra Bir Bikram Shah Dev av Nepal (d. 2001)
- 30. – Davy Jones, britisk musiker og skuespiller (d. 2012)
Dødsfall
[rediger | rediger kilde]- 3. februar – Roland Freisler, tysk nazidommer (f. 1893)
- 5. februar – Ragnar Östberg, svensk arkitekt (f. 1866)
- 6. februar – Robert Brasillach, fransk forfatter (f. 1909)
- februar/mars – Anne Frank, nederlandsk forfatter (f. 1929)
- 8. april – Melitta Schenk von Stauffenberg, kvinnelig tysk pilot under andre verdenskrig (f. 1903)
- 9. april – Dietrich Bonhoeffer, tysk teolog (f. 1906)
- 9. april – Wilhelm Canaris, tysk admiral (f. 1887)
- 18. april – John Ambrose Fleming, britisk elektroingeniør og fysiker (f. 1849)
- 12. april – Franklin D. Roosevelt, amerikansk president (f. 1882)
- 28. april – Benito Mussolini, italiensk diktator (f. 1883)
- 30. april – Adolf Hitler, tysk diktator (f. 1889)
- 1. mai – Joseph Goebbels, tysk nazist (f. 1897)
- 8. mai – Josef Terboven, tysk nazist (f. 1898)
- 8. mai – Wilhelm Rediess, tysk general (f. 1900)
- 10. mai – Henrik Rogstad, norsk NS-politiker (f. 1916)
- 13. mai – Wolfgang Lüth, tysk offiser (f. 1913)
- 23. mai – Heinrich Himmler, tysk nazist (f. 1900)
- 27. juni – Kai Holst, norsk motstandsmann (f. 1913)
- 2. august – Pietro Mascagni, italiensk komponist (f. 1863)
- 26. september – Béla Bartók, ungarsk komponist (f. 1881)
- 24. oktober – Vidkun Quisling, norsk nazist (f. 1887)
- 21. desember – George S. Patton, amerikansk general (f. 1885)
- 28. desember – Theodore Dreiser, amerikansk forfatter (f. 1871)
Idrett
[rediger | rediger kilde]- Lyn blir første Norgesmester (cupmester) i fotball etter krigen, etter å ha slått Fredrikstad 4-0 i finale-omkamp. (Første og andre kamp: 1-1 og 1-1)
- Norsk fotball 1945
- Åga IL stiftes.
Litteratur
[rediger | rediger kilde]- Agatha Christie – Death Comes as the End (Det ender med døden)
- C. S. Lewis – That Hideous Strength
- Astrid Lindgren – Pippi Långstrump
- George Orwell – Animal Farm
- John Steinbeck – Cannery Row
- Mika Waltari – Sinuhe egyptiläinen (Egypteren Sinhue)
- Evelyn Waugh – Brideshead Revisited
- Johan Borgen – Ingen sommer
- Sigurd Evensmo – Englandsfarere
- Torborg Nedreaas – Bak skapet står øksen
- Torborg Nedreaas – Før det ringer tredje gang
- Tarjei Vesaas – Huset i mørkre
Nobelprisvinnere
[rediger | rediger kilde]- Fysikk – Wolfgang Pauli
- Kjemi – Artturi Virtanen
- Medisin – Alexander Fleming, Ernst B Chain, Howard Florey
- Litteratur – Gabriela Mistral
- Fred – Cordell Hullprisen for 1945 og Det internasjonale Røde Kors fikk prisen for 1944.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «VG 70 years old - Schibsted». www.schibsted.com. Besøkt 8. november 2018.