Alfabet
Et alfabet er en samling eller en standard liste med alle bokstavene som brukes i et språk. Bokstaver er symboler som ca. representerer enkeltlydene i et språk, i motsetning til andre skriftsystemer som representerer større byggeklosser som: stavelser, hele ord, eller konsepter. I norsk og de fleste alfabeter er det også enkeltlyder som ikke har en bokstav, men har en kombinasjon av bokstaver som: ⟨sj⟩ eller ⟨skj⟩ for /ʃ/ lyden, eller ⟨ng⟩ for /ŋ/ lyden. Derfor er ikke mange alfabeter helt fonemiske eller fonetiske.
Ordet ‘alfabet’ kommer fra de to første bokstavene i det greske alfabetet: ⟨
Ved å ha en fast rekkefølge på bokstavene som alle kan, muliggjør det å organisere ord og navn i alfabetisk rekkefølge, alfabetisering, i for eksempel en ordbok. Før kunne bokstaver bli brukt som tall også som i det hebraiske alfabetet.
I enkelte sammenhenger brukes ordet også om tegnsett som omfatter andre skrifttegn enn bokstaver, for eksempel morsealfabetet. Som bruker byggeklosser mindre enn bokstaver for å bygge koder for bokstaver, tall, og andre tegn.
Alfabetiske skriftsystemer
[rediger | rediger kilde]Alfabeter deles inn i tre typer, avhengig av hvordan de representerer vokaler:
- Ekte alfabet: vokaler representeres på samme måte som konsonanter, som i de latinske og greske alfabetene
- Abugida: vokaler representeres ved å modifisere konsonanter, som i devanagari
- Abjad: vokaler vises ikke i skriften i det hele tatt, som i det hebraiske alfabetet. Ordet «abjad» betyr «hvit» på semittiske språk.
Se også
[rediger | rediger kilde]- Det dansk-norske alfabetet
- Runealfabeter
- Etruskisk alfabet
- Gresk alfabet
- Latinsk alfabet
- Gotisk alfabet
- Kyrillisk alfabet
- Hebraisk alfabet
- Arabisk alfabet
- Koreansk alfabet
- Fonetisk alfabet
- Konsonant
- Vokal
- Diakritiske tegn
- Alfabetskrift
- Stavelsesskrift
- Shavian
- Ordskrift
- Det akrofone prinsippet
- Quikscript
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- Hvor enkelt er alfabetet? En artikkel av Standard Norge på forskning.no
- George Cruikshanks komiske alfabet fra 1836