Bruker:Iceblock/Størrelsesordener (lengde)
Utseende
![]() | Under utvikling: Det er fritt frem for bidrag og rettelser til artikkelen, men vær forberedt på at større forandringer kan finne sted. Se redigeringshistorikken for detaljer. |
Følgende er eksempler på størrelsesordener for forskjellige lengder.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Orders_of_magnitude_%28english_annotations%29.png/250px-Orders_of_magnitude_%28english_annotations%29.png)
Oversikt
[rediger | rediger kilde]Detaljert liste
[rediger | rediger kilde]For å hjelpe med å sammenligne forskjellige størrelsesordener beskriver den følgende listen forskjellige lengder mellom 1.6×10−35 meter og meter.
Subatom
[rediger | rediger kilde]Faktor (m) | Multiplum | Verdi | Element |
---|---|---|---|
10−35 | 1 Planck-lengde | 0.0000000000162 ym (1.62×10−35 m) | Planck-lengde; typisk skala for hypotetisk loop quantum gravity eller størrelse av en hypotetisk streng og av braner; ifølge strengteori høres lengder kortere enn dette ikke fornuftig ut.[1] Kvanteskum antas å eksistere på dette nivået. |
10−24 | 1 yoktometer (ym) | 20 ym (2 × 10−23 meter) | Effektiv tverrsnittradius av 1 MeV nøytrinoer[2] |
10−21 | 1 zeptometer (zm) | Preoner, hypotetiske partikler foreslått som subkomponenter av kvarker og leptoner; den øvre grensen for bredden av en kosmisk streng i strengteori. | |
7 zm (7 × 10−21 meter) | Effektiv tverrsnittradius av høyenerginøytrinoer[3] | ||
310 zm (3.10 × 10−19 meter) | De Broglie-bølgelengde til protoner i Large Hadron Collider (4 TeV per 2012[oppdater]) | ||
10−18 | 1 attometer (am) | Øvre størrelsesgrense for kvarker og elektroner | |
Sensitiviteten til LIGO-detektoren for gravitasjonsbølger[4] | |||
Øvre grense for typisk størrelsesområde for "fundamentale strenger"[1] | |||
10−17 | 10 am | Området til svak kjernekraft | |
10−16 | 100 am | 850 am | Tilnærmet protonradius[5] |
Atom til celle
[rediger | rediger kilde]Faktor (m) | Multiplum | Verdi | Element |
---|---|---|---|
10−15 | 1 femtometer (fm) | 1,5 fm | Størrelsen av et 11 MeV proton[6] |
2,81794 fm | Klassisk elektronradius[7] | ||
1,75 til 15 fm | Diameterområde for atomkjernen[1][8] | ||
10−12 | 1 pikometer (pm) | 0,75 til 0,8225 pm | Lengste bølgelengde av gammastråler |
1 pm | Avstanden mellom atomkjerner i en hvit dverg | ||
2,4 pm | Comptonbølgelengde av et elektron | ||
5 pm | Bølgelengden av korteste røntgenstråler | ||
10−11 | 10 pm | 25 pm | Radius av hydrogenatom |
31 pm | Radius av heliumatom | ||
53 pm | Bohr-radius | ||
10−10 | 100 pm | 100 pm (0,1 nm) | 1 Ångström (også kovalent radius av svovelatom[9]) |
154 pm (0,154 nm) | Lengden av typisk kovalent binding (C–C). | ||
280 pm (0,28 nm) | Gjennomsnittlig størrelse av vannmolekylet, faktiske lengder kan variere. | ||
500 pm (0,50 nm) | Bredden av protein- | ||
10−9 | 1 nanometer (nm) | 1 nm | Diameter av karbonnanorør[10] |
2 nm | Diameter av DNA-heliks[11] | ||
6–10 nm | Tykkelsen av en cellemembran | ||
40 nm | Ekstremt ultrafiolett bølgelengde | ||
120 nm | Typisk diameter av HIV-virus[12] | ||
10−7 | 100 nm | ||
400–700 nm | Tilnærmet bølgelengdeområde til synlig lys[13] |
Celle til menneskelig skala
[rediger | rediger kilde]Faktor (m) | Multiplum | Verdi | Element |
---|---|---|---|
10−6 | 1 mikrometer ( (også kalt en mikron) |
1–4 |
Typisk lengde av en bakterie[14] |
4 |
Typisk diameter av edderkoppsilke[15] | ||
7 |
Typisk størrelse av en rød blodcelle[16] | ||
10−5 | 10 |
10 |
Typisk størrelse av en vanndråpe i tåke, dis eller skyer |
10 |
Bredden av transistorer i Intel 4004, verdens første kommersielle mikroprosessor | ||
12 |
Bredden av akrylfiber | ||
17-181 |
Breddeområde for menneskehår[17] | ||
10−4 | 100 |
340 |
Størrelsen av en enkelt piksel på en 17-tommers skjerm med oppløsning 1024×768 |
560 |
Tykkelse av den sentrale området av et menneskes hornhinne[18] | ||
750 |
Maksimal diameter av Thiomargarita namibiensis, den største bakterien som noensinne er oppdaget (per 2010[oppdater]) | ||
10−3 | 1 millimeter (mm) | 1,5 mm | Lengden av en gjennomsnittlig loppe[19] |
5,70 mm | Diameteren av prosjektilet i 5.56×45mm NATO ammunisjon | ||
10−2 | 1 centimeter (cm) | 2 cm | Tilnærmet bredde av et voksent menneskes finger |
5,4 cm x 8,6 cm | Dimensjonene til et kredittkort, ifølge standarden ISO/IEC 7810 ID-1 | ||
7,3–7,5 cm | Diameteren av en baseball, ifølge Major League Baseballs retningslinjer[20] | ||
10−1 | 1 desimeter (dm) | 1,2 dm = 12 cm | Diameteren av en CD-plate |
9 dm = 90 cm | Gjennomsnittlig lengde av en kårde, et fektesverd[21] | ||
6,6 dm = 66 cm | Lengden av de lengste furukonglene, fra sukkerfuru[22] |
Menneskelig til astronomisk skala
[rediger | rediger kilde]Fotnoter
[rediger | rediger kilde]- ^
Ifølge The Physics Factbook er diameteren til menneskehår fra 17 til 181
μ m. Ley, Brian (1999). «Width of a Human Hair». The Physics Factbook.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b c «The Great Cosmic Roller-Coaster Ride». Scientific American (print). Scientific American, Inc. November 2007. s. 55. Besøkt 1. mai 2017.
- ^ Carl R. Nave. «Cowan and Reines Neutrino Experiment». Besøkt 4. desember 2008. (6.3 × 10−44 cm2, som gir en effektiv radius på omkring 2 × 10−23 m)
- ^ gravitational waves that originate tens of millions of light years from Earth are expected to distort the 4 kilometre mirror spacing by about 10−18 m, less than one-thousandth the charge diameter of a proton. Equivalently, this is a relative change in distance of approximately one part in 1021.
"On 14 September 2015 at 09:50:45 UTC the two detectors of the Laser Interferometer Gravitational-Wave Observatory simultaneously observed a transient gravitational-wave signal. The signal sweeps upwards in frequency from 35 to 250
Hz with a peak gravitational-wave strain of 1.0×10−21." B. P. Abbott et al. (LIGO Scientific Collaboration and Virgo Collaboration), "Observation of Gravitational Waves from a Binary Black Hole Merger", Phys. Rev. Lett. 116, 061102, published 11 February 2016. - ^ Randolf Pohl; Aldo Antognini; François Nez; Fernando D. Amaro; François Biraben; João M. R. Cardoso; Daniel S. Covita; Andreas Dax; Satish Dhawan; Luis M. P. Fernandes; Adolf Giesen; Thomas Graf; Theodor W. Hänsch; Paul Indelicato; Lucile Julien; Cheng-Yang Kao; Paul Knowles; Eric-Olivier Le Bigot; Yi-Wei Liu; m.fl. (8. juli 2010). «The size of the proton». Nature. 466 (7303): 213–216. Bibcode:2010Natur.466..213P. PMID 20613837. doi:10.1038/nature09250. Besøkt 9. juli 2010.
- ^ NIST. CODATA Value: classical electron radius. Retrieved 10 February 2009.
- ^ H. E. Smith. «The Scale of the Universe». UCSD. Besøkt 10. februar 2009. «~10−13cm»
- ^ Mark Winter (2008). «WebElements Periodic Table of the Elements / Sulfur / Radii». Besøkt 6. desember 2008.
- ^ Flahaut, E.; Bacsa R; Peigney A; Laurent C. (2003). «Gram-Scale CCVD Synthesis of Double-Walled Carbon Nanotubes». Chemical Communications. 12 (12): 1442–1443. PMID 12841282. doi:10.1039/b301514a. Besøkt 14. november 2008.
- ^ Stewart, Robert. «Dr.». Radiobiology Software. Arkivert fra originalen 30. juni 2010. Besøkt 20. mai 2015.
- ^ Seth, S.D.; Seth, Vimlesh (2009). Textbook of Pharmacology (3rd utg.). Elsevier. s. X111. ISBN 978-81-312-1158-8. Besøkt 19. juli 2016.
- ^ Color
- ^ «Size of bacteria». What are bacteria?. Besøkt 19 July 2016. Sjekk datoverdier i
|besøksdato=
(hjelp) - ^ «Engineering properties of spider silk» (PDF). web.mit.edu. Besøkt 19 July 2016. Sjekk datoverdier i
|besøksdato=
(hjelp) - ^ Doohan, Jim. «Blood cells». biosbcc.net. Arkivert fra originalen 23 July 2016. Besøkt 19 July 2016. Sjekk datoverdier i
|arkivdato=, |besøksdato=
(hjelp) - ^ Ifølge The Physics Factbook er diameteren av menneskehår i området 17 til 181 µm. Ley, Brian (1999). «Width of a Human Hair». The Physics Factbook.
- ^ Liu, Z; Huang, AJ; Pflugfelder, SC (July 1999). «Evaluation of corneal thickness and topography in normal eyes using the Orbscan corneal topography system». Br J Ophthalmol. 83 (7): 774–8. PMC 1723104
. PMID 10381661. doi:10.1136/bjo.83.7.774. Sjekk datoverdier i
|dato=
(hjelp) - ^ Order Siphonaptera – Fleas – BugGuide.Net Accessed 29 April 2014
- ^ «Official Rules». MLB. Besøkt 30. september 2011.
- ^ «What is a rapier - Renaissance swords Rapiers». 2-Clicks Swords.
- ^ Bohun B. Kinloch, Jr. and William H. Scheuner. «Pinus lambertiana». Besøkt 19 January 2017. Sjekk datoverdier i
|besøksdato=
(hjelp)