Deilig er jorden
- for den norske TV-serien med samme navn se Deilig er jorden (TV-serie)
«Deilig er jorden» er en julesalme, opprinnelig en folkemelodi nedtegnet i Münster i 1677 under tittelen «Schönster Herr Jesu, Herrscher alle Herren» (= Skjønneste herr Jesus, hersker over alle herrer).[1] I Norge forbindes salmen med jul, mens den i Sverige er mer generell.[2]
Den dukket opp i von Fallerslebens samling av schlesiske folkesanger i Breslau i 1842. Et tysk kirkeblad presenterte den som ein altes Kreuzbrüderlied (= en gammel korsfarersang). I Dansk Kirketidende fikk den omtale 8. september 1850 av pastor J.F. Fenger, som oppfordret sin venn B.S. Ingemann til å skrive «nogle gode danske ord til denne vidunderlige melodi». Det gjorde Ingemann.[3] Ingemann skrev to andre julesanger «Glade jul» og «Julen har velsignet bud».[4] Jørgen Henrik Hegermann Brochmann skrev «Herligste Jesus, Alle herrers Herre» som lå nærmere den tyske originalen enn Ingemanns.[5]
«Deilig er jorden» synges ofte i begravelser (særlig «ved graven»)[6] og ble fremført i Ingemanns egen begravelse. Ingemanns tittel var «Pilgrimssang», mens «Deilig er jorden» er første linje. Ingemann dempet det kristne budskapet i sin versjon. Han var rystet over den brutale treårskrigen mellom Danmark og Preussen, og skrev teksten på bakgrunn av slaget på Isted Hede.[7] Nettavisen kåret den i 2022 til den nest beste av alle julesanger, forbigått av Fairytale of New York.[8]
Landstad kjente utvilsomt til «Deilig er jorden», men ville ikke ha den i sin salmebok. Først i hans reviderte salmebok fra 1924 fikk «Deilig er jorden» bli med, som én av åtte Ingemann-salmer.[9][10]
Julekonserter blir tradisjonelt ofte avsluttet med denne salmen.
Sangen ble gjendiktet til nynorsk av Gunnar Torgeirsson Rysstad med «Fager er jordi» som første linje,[5] og utgitt i Syn og Segn i 1900.[4] Siden kom den inn i Nynorsk salmebok. Den er også gjendiktet til nordsamisk og bokmål.
Norsk-amerikaneren F. Melius Christiansen skrev et korrarrangement til den. Engelsk tittel er «Fairest Lord Jesus» eller «Beautiful Savior».
En ny gjendiktning skapte diskusjon i 2012 da Humanist Forlag kom med Tore Sivertsens versjon i boka Når nettene blir lange.[11]
Tekst
[rediger | rediger kilde]Tysk (folkesalme fra Schlesien) |
Dansk (B.S. Ingemann (1850)) |
Nynorsk (gjendiktet av Gunnar T. Rysstad (1900)) |
Bokmål (oversatt fra dansk) |
Finsk (Hilja Haahti (1903)) |
---|---|---|---|---|
Schönster Herr Jesu, |
Deilig er Jorden! |
Fager er jordi, |
Deilig er jorden, |
Maa on niin kaunis, |
Alle die Schönheit |
Tider skal komme, |
Tider skal koma, |
Tider skal komme, |
Kiitävi aika, |
Schön ist die Sonne, |
Englene sang den |
Englane song det |
Englene sang den |
Enkelit ensin |
Schön sind die Blumen, | ||||
Alle die Schönheit |
Innspillinger (i utvalg)
[rediger | rediger kilde]- Halfdan Rode med orgel. Innspilt i Kristiania sent i 1906. Utgitt på den akustiske 78-platen Gramophone 2-82444.
- Nationalteatrets kor (med orgel og klokker). Innspilt i Kristiania 1. september 1913. Utgitt på de akustiske 78-platene Gramophone 284759 og Gramophone X 1470.
- Albert Westwang. Utgitt på den akustiske 78-platen Pathé 17389.
- Operasanger Erik Jansson med orgel. Innspilt i Kristiania i november 1919. Utgitt på den akustiske 78-platen Beka 78059.
- Stryke-kvintett «Harmony». Innspilt i oktober 1932. Utgitt på 78-platen Parlophon B 41160[12]
- Theodor Andersen med Walfred Andersens orkester. Innspilt i Oslo i november 1937. Utgitt på 78-platen Telefunken T-8118
- KFUM-koret «SELA», Oslo Dir.: Dag Kristoffersen. Arr.: Lars Søraas. Utgitt på 78-platen Musica A 3089.
- Aase Nordmo Løvberg, sang med Robert Levins orkester. Arr.: Robert Levin. Utgitt på 78-platen His Master's Voice A.L. 3235 i 1952 og EP-platen His Master's Voice 7EGN 24.
- Sølvguttene med orgel (Dagfinn Moe), dir: Torstein Grythe. Arr.: P. Steenberg. Innspilt 14. mai 1954. Utgitt på 78-platen Columbia GN 1501 og på LP-platen Glade jul (Odeon MOCN 1001)
- Olavsguttene. Dir.: Ragnvald Bjarne. Innspilt 8. november 1960. Utgitt på EP-platen Olavsguttene synger julen inn. Singing boys of Norway (Odeon GEON 47).
- Valens Solistkor med orgel av Ferdinand Knudsen Dir.: Sverre Valen. Innspilt i Sandefjord 21. juni 1965. Utgitt på EP-platen Deilig er jorden (His Master's Voice EGN 59).
- Olav Werner med Hermund Tronvik, orgel, «Dereux» Kirkeorgel. Innspilt 2. november 1965. Utgitt på EP-platen Julens budskap i ord og toner (Odeon GEON 79).
- Valens Solistkor. Arr.: M. Wegelius. Det er usikkert om dette er en nyinnspilling fra Sandefjord kirke 22. mai 1967 eller innspillingen fra 21. juni 1965. Utgitt på LP-platen His Master's Voice SNCLP 101.
- Nidarosdomens Guttekor på Frelsesarmeens Juleplate 2004
- Sølvguttene synger julen inn 2015, tilgjengelig for avspilling fra NRK [13]
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ Rolf Tofte: «Julesangen som ble helårssalme», Bergens Tidende 24. desember 2000
- ^ Holter, Stig Wernø (22. august 2023). «Deilig er jorden». Store norske leksikon (norsk). Besøkt 27. desember 2023.
- ^ https://www.kristeligt-dagblad.dk/debat/den-mest-populære-julesalme
- ^ a b Oddgeir Bruaset (2020). Stille natt. Vigmostad Bjørke. ISBN 9788241934056.
- ^ a b Stene, John (1933). Vår evangeliske salmeskatt. no: Lutherstiftelsen.
- ^ «Mest brukte salmer ved begravelse og bisettelse». Snåsa menighetsråd. 30. mars 2021. Besøkt 27. desember 2023.
- ^ Rem, Håvard: «Ein song for urolege tider», Dag og Tid, 23. desember 2016, s. 25.
- ^ Wilhelmsen, Pål Nisja (15. desember 2022). «De 100 beste julesangene». Nettavisen (norsk). Besøkt 27. desember 2023.
- ^ Rolf Tofte: «Julesangen som ble helårssalme», Bergens Tidende 24. desember 2000
- ^ Danske salmer. no: Cappelen. 1960.
- ^ https://www.nrk.no/kultur/avkristner--_deilig-er-jorden_-1.10843699
- ^ Stryke-kvartett "Harmony": Deilig er jorden (Parlophon B 41160, 78-plate)
- ^ Deilig er Jorden, Sølvguttene synger julen inn 2015, NRK
Kilder
[rediger | rediger kilde]- «Fager er jordi» i Aasentunet
- «Pilgrimssang» i Kalliope
- Aud Norgaard Nyhus, «Denne salmen er jeg glad i», Biri Menighetsbudet Nr. 1/04