Geotermi
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/Geothermal_gradient.png/250px-Geothermal_gradient.png)
Geotermi (av gresk geo som betyr jord, og thermos som betyr varm) refererer til jordvarme som kommer fra jordens eller en annen planets indre. Jordvarmen har en temperatur på mellom 4 000–5 000 ℃ i sentrum, men selv lenger oppe, innenfor jordskorpen, kan temperaturen være svært høy. Jordens indre skaper varme i kjernen, og gjennom kjernefysisk nedbryting av radioaktive grunnstoff i både mantelen og jordskorpen.[1] For hver km innover øker temperaturen med ca. 30 ℃. Jordens indre varme bidrar til vulkanisme, og vanndamp og CO2 bidrar til en drivhuseffekt som muliggjør livet på jorden.
Jordens indre varme stammer hovedsakelig fra radioaktiv nedbrytning. I den kontinentale skorpen finner vi bergarter som granitt, som produserer varme. Til tross for en lavere konsentrasjon av radioaktive elementer i mantelen, er det nettopp her mesteparten av jordens indre varme blir produsert, på grunn av mantelens betydelige volum.[2]
Jordens betydelige størrelse og skorpens evne til å isolere gjør at den indre temperaturen avtar meget sakte, med rundt 0,2 ℃ for hvert million år som går. Selv etter mer enn 4,55 milliarder år, fortsetter jorden å avkjøle seg gradvis. Det antas at denne indre varmen spiller en viktig rolle i å drive geodynamoen, som er mekanismen bak jordens magnetfelt, og bidro til at de tektoniske platene var mer aktive langt tilbake i tid.[2]
Man kan gjøre nytte av geotermisk energi. I et geotermisk energikraftverk borer man seg ned gjennom jordskorpen til store dyp, inntil 8 000 meter. Det er mulig å varme opp vann til å drive en dampturbin ved hjelp av jordvarmen. Denne energien omdannes til elektrisitet. Det produseres elektrisk energi fra geotermiske energikraftverk i minst 20 land, og den er den viktigste energikilden i noen enkelte land som Island. Geotermisk energi er også viktig for New Zealand.
Geotermisk energi kan brukes til produksjon av elektrisitet eller til oppvarming (geotermisk fjernvarme). For å kunne produsere elektrisitet må temperaturen normalt være mer enn 150 ℃. Temperaturer over 40 ℃ kan brukes i oppvarming.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ Ivar B Ramberg (red), Landet blir til – Norges geologi, Norsk Geologisk Forening 2006, utg 2007, side 24.
- ^ a b Mussett, Alan E.; Khan, M. Aftab; Button, Sue (23. oktober 2000). Looking into the Earth. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-78574-7.