Grobs angrep
a | b | c | d | e | f | g | h | ||
8 | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | 8 | |||||||
7 | 7 | ||||||||
6 | 6 | ||||||||
5 | 5 | ||||||||
4 | 4 | ||||||||
3 | 3 | ||||||||
2 | 2 | ||||||||
1 | 1 | ||||||||
a | b | c | d | e | f | g | h |
Grobs åpning eller Grobs angrep er en uvanlig sjakkåpning hvor hvit starter med å flytte
- 1. g4?!
Åpningen har navnet fra den sveitsiske internasjonale mesteren Henri Grob (1904–1974) som analyserte den grundig og spilte den i hundretalls av korrespondansepartier. I analysene av åpningen i sin avisspalte omtalte han åpningen som Spikeråpningen, et navn som fremdeles brukes sporadisk. En av de første som spilte 1.g4 var Carl Ahlhausen (1835–1892) fra Berlin og åpningen refereres også som Ahlhausens åpning. Savielly Tartakower spilte den i simultan og kalte den Genoa eller San Pier D'Arena Opening etter byen og utkanten av Genova hvor han først spilte åpningen. Frics åpning og Kolibris åpning brukes også.
I klassifiseringen av sjakkåpninger finner man Grob under kategorien for uregelmessige åpninger (A00).
Grob blir av de fleste betraktet som en dårlig åpning og er vanligvis ikke representert i seriøse turneringer, selv om internasjonal mester Michael Basman og stormester Spyridon Skembris forsvarer åpningen. På tross av dette har den overraskelsesmomentet, og den jevne klubbspiller vil mest sannsynlig ikke kjenne til hvordan man arresterer åpningen. Sjansen er desto større for at man føler seg overlegen og gjør feil som resulterer i at Grob-spilleren vinner. Mangel på teori i åpningen kan også gjøre at repertoaret til en mer erfaren spiller blir neglisjerbart. Intuitivt spill av hvit kan lede svart inn i farlige feller. Mange av disse baserer seg på svarts svar 1...d5 som angriper bonden med hvitfeltsløperen. Etter 2.Lg2 Lxg4!? har hvit angrep som langt på vei veier opp for tapet av bonden. Linjen 3.c4 og etterhvert Db3 som peker mot de svekkede feltene d5 og b7 ser utvilsomt fordelaktig ut for hvit.
a | b | c | d | e | f | g | h | ||
8 | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | 8 | |||||||
7 | 7 | ||||||||
6 | 6 | ||||||||
5 | 5 | ||||||||
4 | 4 | ||||||||
3 | 3 | ||||||||
2 | 2 | ||||||||
1 | 1 | ||||||||
a | b | c | d | e | f | g | h |
a | b | c | d | e | f | g | h | ||
8 | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | 8 | |||||||
7 | 7 | ||||||||
6 | 6 | ||||||||
5 | 5 | ||||||||
4 | 4 | ||||||||
3 | 3 | ||||||||
2 | 2 | ||||||||
1 | 1 | ||||||||
a | b | c | d | e | f | g | h |
a | b | c | d | e | f | g | h | ||
8 | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | 8 | |||||||
7 | 7 | ||||||||
6 | 6 | ||||||||
5 | 5 | ||||||||
4 | 4 | ||||||||
3 | 3 | ||||||||
2 | 2 | ||||||||
1 | 1 | ||||||||
a | b | c | d | e | f | g | h |
Svart er nødvendigvis ikke tvunget til å gi hvit disse mulighetene. Etter 1...e5 kan svart sikte seg inn mot h4 som er svakt etter hvits bondefremstøt. Hvis 2.Lg2 vil 2...h5 tvinge frem en svekkelse av den hvite bondestrukturen og 2.d3 (med ideen 2...h5 3.g5) eller 2.h3, kan besvares med 2...Se7 med trussel ...Sg6 etterfulgt av ...Sf4 eller Sh4, som river i stykker hvits fianchetto på kongefløyen.
Det viktige i Grob er utviklingen av hvitfeltsløperen på g2 hvor den dominerer den lange diagonalen. For å fremme dette målet må hvit rydde sentrum for bønder. 3.c4 er derfor vanligvis hvits tredje trekk for å rive ned sentrum.
På grunn av den uvanlige bondestrukturen som hvit oppnår med å spille g4 og c4 så tidlig i partiet, er det sjelden noen fordel å rokere. Spillet utvikler seg som regel til et vilt og vidåpent spill, og avgjørende fordeler har som regel gjort seg gjeldende i løpet av de første 20 trekkene.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- Michael Basman (1991). The Killer Grob. Cadogan. ISBN 0-08-037131-0.
- Bill Wall (1988). Grob's Attack. Chess Enterprises. ISBN 0-931462-86-X.
- Angus Dunnington (2000). Winning Unorthodox Openings. Everyman Chess. ISBN 978-1857442854.
- Michael Basman (1989). The Killer Grob. Pergamon chess openings. ISBN 0080371310.
- p. 201-210 Eric Schiller (2002). Unorthodox Chess Openings (Second Edition utg.). Cardoza. ISBN 1-58042-072-9.
- Claude Bloodgood (1976). The Tactical Grob. Chess. Arkivert fra originalen 1. juli 2008. Besøkt 30. juni 2008. Arkivert 1. juli 2008 hos Wayback Machine.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- Martin, Andrew (2004), How To Meet The Polish & Grob, www.jeremysilman.com, arkivert fra originalen on 2012-02-29, https://web.archive.org/web/20120229232111/http://www.jeremysilman.com/chess_bits_pieces/041001_h_t_,mt_plsh_grb.html, besøkt 2008-10-20