Ingenmannsland
- Andre betydninger: Ingenmannsland (andre betydninger)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cb/Stretcher_bearers_Battle_of_Thiepval_Ridge_September_1916.jpg/250px-Stretcher_bearers_Battle_of_Thiepval_Ridge_September_1916.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Moedlareuth_Museum_2002b.jpg/250px-Moedlareuth_Museum_2002b.jpg)
Ingenmannsland er en betegnelse på et område som ligger mellom grenselinjene til to stater, eller langs fronten mellom to krigførende makter. Da slike områder ikke er underlagt nasjonale lovbestemmelser, gjelder i stedet internasjonale rettsregler og Genèvekonvensjonen. Slik er det også en betegnelse for omstridte områder eller områder en stat ikke vil ta kontroll over da en er usikker på hvilke internasjonale reaksjoner det vil kunne frambringe.
Dette begrepet må holdes adskilt fra interregnum, som betegner tidsrommet fra en herskers død eller avgang til den nye herskeren har tatt over, eller det makttomrommet som oppstår når et styre bryter sammen uten at et annen kan overta styret.
Historisk er begrepet blitt brukt om et område utenfor London, som ingen har vedkjent seg eiendomsretten til. Dette ble brukt som fyllplass og henrettelsested, hvor de henrettede ble hengende til skrekk og advarsel.
Begrepet kom særlig i bruk under skyttergravskrigen under første verdenskrig, som betegnelse på området mellom de tyske og de allierte skyttergravene. Dette området varierte mellom å være svært smalt eller ganske bredt, men var livsfarlig å ferdes i da de var dekket av skyttere og maskingeværer fra begge sider, minelagt og fylt med piggtråd og ofte døde soldater. Det var gjennom disse områdene enhver offensiv måtte bevege seg.
Under den kalde krigen lå det en sone med ingenmannsland langs hele jernteppet, også gjennom Berlin hvor blant annet Potsdamer Platz ble liggende i denne sonen. Dette var en del av østblokkens territorium, men de trakk grenseinstallasjonene noe tilbake for å ha en slik åpen sone med åpent land, ofte flere hundre meter bredt hvor de i bakkant hadde gjerder, vakttårn, minefelt og lignende.