Opptog
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/07/17._mai-tog_i_%C3%85sen_%281920-tallet%29.jpg/250px-17._mai-tog_i_%C3%85sen_%281920-tallet%29.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Parad_f%C3%B6r_Ukraina_-_Ystad_2022.jpg/250px-Parad_f%C3%B6r_Ukraina_-_Ystad_2022.jpg)
Opptog og parade[1][2] (ofte bare tog) er navn på festlige og gjerne pyntede rekker av mennesker og kjøretøyer som beveger seg langs en rute, hvor publikum kan stå og se de forskjellige innslagene.
Vanlig forekomst er ved nasjonale (17. mai), internasjonale (1. mai) merkedager eller religiøse høytider. Noen av disse (Carne Vale er blitt til karneval),[3] har fått betydning uavhengig av opprinnelsen.
Innslagene har gjerne vært lenge under planlegging, oppbygging og utførelse – i de mest ekstreme tilfellene i flere år. Paradene kan være årvisse, men noen, som innseilingen av Tall Ships Race-deltakere, vil ikke være på samme dato eller sted hvert år. Temaene kan være faste, som en «blumencorso»(blomsterparade) eller variere over et grunntema. Graden av mekanisering kan variere fra olympisk innmarsj til bil- og motorsykkelparader.
Kjente opptog
[rediger | rediger kilde]- Mardi Gras-paraden i New Orleans
- Karnevalsparadene i flere byer i Sør-Amerika.
- Helgenparader i katolske land
- Søttendemaitog
- Første maitog og -parader
- Nasjonaldagsparader i flere land