Troms
Trenger oppdatering: gjenoppstått er ikke oppdatert med ny utvikling eller ny informasjon. Du kan hjelpe Wikipedia med å oppdatere den. |
Troms | |||||
---|---|---|---|---|---|
Troms fylke | |||||
| |||||
Basisdata | |||||
Administrasjonssenter | Tromsø | ||||
Statsforvalterens hovedsete | Vadsø | ||||
Statsforvalterembete | Troms og Finnmark | ||||
Areal – Totalt – Land – Vann | 26 189,43 km²[1] 25 167,83 km²[2] 1 021,6 km²[2] | ||||
Befolkning | 169 610[a] | ||||
Nettside | Nettside | ||||
Fylkesordfører | Kristina Torbergsen (Ap) (2023) | ||||
![]() Troms 69°09′23″N 19°24′07″Ø | |||||
a^ SSB: Befolkningsstatistikk (1. januar 2024) b^ Vertikale streker markerer grenseendringer. Kilde: SSB |
Troms (nordsamisk: Romsa;[3] kvensk: Tromssa[4]) er et norsk fylke som ble reetablert den 1. januar 2024 etter at Troms og Finnmark fylke ble oppløst fra samme dato.[5]. Fra 2020 og frem til 31. desember 2023 var Troms en del av sammenslåtte Troms og Finnmark fylke.[6] Troms ligger mellom Nordland i sør og Finnmark i nordøst, og er det nest nordligste fylket i Norge. Byene i Troms er Tromsø, Harstad, Finnsnes og Bardufoss. Troms grenser både til Finland og Sverige, og har således en av landets to treriksrøyser.
Historikk
[rediger | rediger kilde]Den administrative enheten Troms er i norsk historie av relativt sett ny dato, og kan spores tilbake til året 1787. I vikingtiden og i middelalderen regnet man de delene av Troms som var bebodd av nordmenn til Hålogaland, mens de samiske bosettingsområdene ble regnet til Finnmark. Siden overgangen var flytende, var også de geografiske betegnelsene omtrentlige.
Reskript av 8. februar 1671 viser at Nordlandenes amt (som inkluderte dagens Nordland og Troms fylker) administrativt da var underlagt Bergen stiftamt, mens Vardøhus amt, lengst nord, lå under Trondhjems stiftamt.
5. januar 1680 ble Nordlandenes amt og Vardøhus slått sammen til Nordlands amt. Men allerede i 1685 ble dette amtet delt på nytt da Vardøhus fikk egen amtmann. Amtet var i perioden før dette underlagt magistraten i Bergen.
I 1787 ble Senjen og Tromsø fogderi overført fra Nordland til Vardøhus, som da fikk navnet Finmarkens amt. 1. oktober 1866 ble fogderiet skilt ut fra Finmarkens amt og et nytt amt ble opprettet: Tromsø amt. Ved Lov om forandring av rikets inddelingsnavn ble betegnelsen amt fra 1. januar 1919 erstattet av fylke, og da under navnet Troms.
Som en del av Regionreformen i Norge vedtok Stortinget 8. juni 2017 at Finnmark og Troms skulle slås sammen til ett fylke fra 1. januar 2020, slik det var før 1866.[7] Dette fylket het Troms og Finnmark og bestod til årsskiftet 2023/24 da fylket igjen ble delt.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Akkarvik1.jpg/250px-Akkarvik1.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/Aurora_borealis_above_Storfjorden_and_the_Lyngen_Alps_in_moonlight%2C_2012_March.jpg/250px-Aurora_borealis_above_Storfjorden_and_the_Lyngen_Alps_in_moonlight%2C_2012_March.jpg)
Geografi
[rediger | rediger kilde]Troms grenser i sør til Nordland fylke og i øst mot Finnmark, og fylket danner den midtre delen av Nord-Norge. Troms er det eneste fylket i Norge som både grenser mot Sverige og Finland, henholdsvis Norrbotten og Lappland. Treriksrøysa, Sveriges nordligste punkt, deles med Troms fylke. En del av Háldi, Finlands høyeste fjell, ligger i Troms.
Troms har en lang kyst, med mange tusen øyer langs kysten. En knapp halvpart av Norges største øy, Hinnøya, ligger i Troms. Norges nest største øy Senja ligger også i Troms, Norges femte og sjette største øyer, Kvaløya og Ringvassøya like så. Øvrige større øyer i Troms er Vannøya, Arnøya, Rolla og Andørja. Øya med den største befolkningen er likevel den forholdsvis lille Tromsøya.
Lenger inn ligger fjordene, de lengste ligger nord i fylket. Lyngen er lengst, men også Ullsfjorden, Kvænangen, Balsfjorden og Malangen er betydelige fjorder. Lenger sør er fjordene kortere, som Salangen og Lavangen. Mellom de store fjordene ligger det fjellrike halvøyer. Høyest når Lyngsalpan, hvor toppene når opp i 1833 meter.
Midt i Troms ligger det et skogkledd område av lavere fjell og åser. Målselva med sideelva Barduelva ligger i dalbunnen. Reisadalen danner et langt dalføre i den nordlige delen av fylket. Mot grensen mot Sverige og Finland ligger det avrundede fjell.
Fylkets største by(kommune) er Tromsø, med ca. 75 638 innbyggere i kommunen (1.jan.2018). By nummer to er Harstad, og nummer tre er Finnsnes.[8]
Tettsteder
[rediger | rediger kilde]Det var 43 tettsteder i Troms per 1. januar 2023 (kommune i parentes): [9]
- Tromsø – 41 915 (Tromsø)
- Harstad – 21 289 (Harstad)
- Tromsdalen – 18 202 (Tromsø)
- Kvaløysletta – 8 868 (Tromsø)
- Finnsnes – 4 917 (Lenvik)
- Skjervøy – 2 437 (Skjervøy)
- Setermoen – 2 505 (Bardu)
- Storslett – 1 830 (Nordreisa)
- Silsand – 1 638 (Lenvik)
- Sørreisa – 1 271 (Sørreisa)
- Borkenes – 1 513 (Kvæfjord)
- Andselv – 1 233 (Målselv)
- Storsteinnes – 1 107 (Balsfjord)
- Heggelia - 966 (Målselv)
- Sørkjosen - 814 (Nordreisa)
- Evenskjer - 822 (Skånland)
- Lyngseidet - 736 (Lyngen)
- Sjøvegan - 770 (Salangen)
- Andslimoen - 553 (Målselv)
- Skibotn - 539 (Storfjord)
- Ersfjordbotn - 484 (Tromsø)
- Nordkjosbotn - 483 (Balsfjord)
- Ibestad - 446 (Ibestad)
- Hansnes - 472 (Karlsøy)
- Grov - 411 (Skånland)
- Burfjord - 390 (Kvænangen)
- Kjosen - 377 (Tromsø)
- Movik - 382 (Tromsø)
- Gryllefjord - 325 (Torsken)
- Moen - 853 (Målselv)
- Gibostad - 312 (Lenvik)
- Sommarøy - 304 (Tromsø)
- Tennevoll - 290 (Lavangen)
- Olderdalen - 286 (Kåfjord)
- Husøy - 302 (Lenvik)
- Mosvik - 298 (Tromsø)
- Vangsvik - 276 (Tranøy)
- Fagernes - 311 (Tromsø)
- Vikvågen - 276 (Kvæfjord)
- Skjold - 243 (Målselv)
- Senjahopen - 257 (Berg)
- Furuflaten - 240 (Lyngen)
- Kåfjordbotn - 231 (Kåfjord)
Tromsø, Tromsdalen og Kvaløysletta hører samtlige til Tromsø by. Tromsø, Harstad, Finnsnes og Bardufoss har bystatus. Se også Tettsteder i Troms.
Innbyggernavn
[rediger | rediger kilde]Både tromsværing og nordlending betegner en person fra fylket.[10]
Troms lå historisk sett under Nordlandene, en grenseregion i Norge, og det var ikke før i 1599 at riket formelt omfattet Finnmark, slik at Troms ble liggende "inne i" Norge. Av den grunn er det høyst vanlig å omtale personer fra Troms som nordlending og ikke tromsværing, på samme måte som vestlending eller trønder.
Likevel er det mange fra fylket som helst vil kalle seg for tromsværinger, og i diskusjoner hvor det er nødvendig å skille mellom folk fra de tre nordligste fylkene i Norge er dette det riktige ordet.
Turisme
[rediger | rediger kilde]- Reisemålet med det største volumet i Troms er Tromsø, som både er en viktig cruisehavn, konferanseby og som etterhvert har blitt viktig for nordlysturismen om vinteren.
- Langs hele kystlinja og delvis inn i fjordene ligger det flere anlegg for havfiske.
- Området rundt Lyngenfjorden og øyene i Nord-Troms vekker i økende grad interesse blant off-piste-kjørere fra hele Europa.
- Målselva og Reisaelva er blant noen av Norges beste lakseelver.
- Fjellvandring langs Nordkalottleden, i nasjonalparkene og i Lyngsalpan tiltrekker seg erfarne fjellvandrere.
Troms har fire nasjonalparker, disse er:
- Ånderdalen nasjonalpark i Senja kommune
- Øvre Dividal nasjonalpark i Målselv
- Reisa nasjonalpark i Nordreisa
- Rohkunborri i Bardu
Samferdsel
[rediger | rediger kilde]Flyplasser
[rediger | rediger kilde]Troms fylke har tre flyplasser med sivil rutetrafikk.
Harstad/Narvik lufthavn, Evenes ligger på fylkesgrensen mellom Troms og Nordland, men flyplassen ligger offisielt i Evenes kommune i Nordland.
Båttrafikk
[rediger | rediger kilde]Hurtigruten anløper daglig Harstad, Finnsnes, Tromsø og Skjervøy.
Hurtigbåt[11]
Følgende hurtigbåtruter kjøres i 2016:
- Tromsø - Finnsnes - Brøstadbotn - Engenes - Harstad
- Tromsø - Skjervøy
- Tromsø - Lysnes - Tennskjær - Vikran
- Sommarøy - Tussøy - Sandneshamn
- Harstad - Bjarkøystedene - Sør Senja
- Skjervøy - Vorterøy
- Skjervøy - Kvænangen
De kjøres av Torghatten Nord (Skjervøy - Vorterøy og Kvænangen), Sommarøy Cruise (Sommarøy - Tussøy - Sandneshamn) og Boreal Sjø (resten av rutene), men billetter og varemerke administreres i 2016 av fylkeskommunens selskap Troms fylkestrafikk.
Ferge[12]
I 2016 drives følgende fergeruter i Troms:
Torghatten Nord driver følgende ruter:
- Bellvik - Vengsøya - Laukvik - Musvær - Risøya - Mjølvika
- Hansnes - Karlsøya - Vannøya
- Hansnes - Stakkvik
- Mikkelvik - Bromnes
- Refsnes - Flesnes
- Rotsund - Havnnes - Uløybukt
- Storstein - Lauksundskaret - Nikkeby (Kågen - Arnøya - Laukøya)
Norled driver følgende ruter:
Bjørklids Ferjerederi driver følgende ruter (på oppdrag for Norled):
I tillegg driver Torghatten Nord følgende sommerruter (Senjafergene):
- Botnhamn - Brensholmen (Senja - Kvaløya) (28.04.16 - 04.09.16)
- Gryllefjord - Andenes (Senja - Andøya (Nordland)) (20.05.16 - 04.09.16)
Sambandet Skrolsvik - Bjarkøya - Harstad kjøres ikke i 2016.
Billetter og varemerke administreres av fylkeskommunens selskap Troms fylkestrafikk.
Buss
[rediger | rediger kilde]- Troms fylkeskommune har ansvar for lokal busstrafikk i fylket, administrert av selskapet Troms fylkestrafikk FKF, som også brukes som varemerke, men lokale bedrifter kjører bussene. Troms fylkestrafikk kjører også langdistansebusser til Narvik og Alta.
- Eskelisen Lapin Linjat kjører ekspressbuss fra Tromsø til Finland.
Kommuner
[rediger | rediger kilde]Troms er inndelt i 21 kommuner:
Nr. | Kart | Navn | Adm.senter | Folketall[13] | Flatemål km² |
Målform | Distrikt |
---|---|---|---|---|---|---|---|
5501 | ![]() |
![]() |
Tromsø | 78 745 | 2 523,94 | Nøytral | Nord-Troms |
5503 | ![]() |
![]() |
Harstad | 25 056 | 445,14 | Nøytral | Sør-Troms |
5510 | ![]() |
![]() |
Borkenes | 2 845 | 512,73 | Nøytral | Sør-Troms |
5512 | ![]() |
![]() |
Evenskjer | 4 281 | 495,07 | Bokmål | Sør-Troms |
5514 | ![]() |
![]() |
Hamnvik | 1 311 | 241,27 | Bokmål | Sør-Troms |
5516 | ![]() |
![]() |
Årstein | 1 070 | 313,13 | Nøytral | Sør-Troms |
5518 | ![]() |
![]() |
Tennevoll | 986 | 301,68 | Nøytral | Sør-Troms |
5520 | ![]() |
![]() |
Setermoen | 3 986 | 2 703,96 | Nøytral | Midt-Troms |
5522 | ![]() |
![]() |
Sjøvegan | 2 069 | 457,90 | Nøytral | Sør-Troms |
5524 | ![]() |
![]() |
Moen | 6 714 | 3 322,38 | Nøytral | Midt-Troms |
5526 | ![]() |
![]() |
Sørreisa | 3 485 | 362,90 | Nøytral | Midt-Troms |
5528 | ![]() |
![]() |
Brøstadbotn | 1 073 | 288,61 | Bokmål | Midt-Troms |
5530 | ![]() |
![]() |
Finnsnes | 14 894 | 523,74 | Nøytral | Midt-Troms |
5532 | ![]() |
![]() |
Storsteinnes | 5 571 | 1 496,30 | Bokmål | Nord-Troms |
5534 | ![]() |
![]() |
Hansnes | 2 237 | 1 086,02 | Nøytral | Nord-Troms |
5536 | ![]() |
![]() |
Lyngseidet | 2 743 | 812,74 | Nøytral | Nord-Troms |
5538 | ![]() |
![]() |
Hatteng | 1 825 | 1 542,80 | Nøytral | Nord-Troms |
5540 | ![]() |
![]() |
Olderdalen | 1 974 | 991,08 | Bokmål | Nord-Troms |
5542 | ![]() |
![]() |
Skjervøy | 2 794 | 473,00 | Bokmål | Nord-Troms |
5544 | ![]() |
![]() |
Storslett | 4 794 | 3 436,67 | Bokmål | Nord-Troms |
5546 | ![]() |
![]() |
Burfjord | 1 157 | 2 108,25 | Nøytral | Nord-Troms |
55 | ![]() |
![]() |
Tromsø | 169 610 | 25 869,68 | Nøytral | Nord-Norge |
Administrative inndelinger
[rediger | rediger kilde]Troms utgjorde tidligere et fogderi med navnet Senjen og Tromsø fogderi som frem til 1789 tilhørte Nordlandenes amt. Fogderiet ble da slått sammen med Vardøhus amt til det nye Finnmarkens amt. Da formannskapslovene ble innført i 1837 ble fogderiet i likhet med landet forøvrig inndelt i kommuner med utgangspunkt i den eksisterende geistlige inndelingen i prestegjeld. I 1866 ble fogderiet utskilt som et eget fylke med navnet Tromsø amt, som i 1919 ble endret til Troms fylke.
Nåværende inndelinger
[rediger | rediger kilde]Troms er i dag inndelt i 21 kommuner som til sammen utgjør Troms fylke, og som sammen med Ofoten i Nordland utgjør helsedistriktet Helse Tromsø under Helseregion Nord-Norge. Utover dette er kommunene i fylket inndelt i ulike administrative sammenhenger på følgende måte:
![]() |
Regionråd:
|
![]() |
Prostiene i Troms ligger under Nord-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke:
|
![]() |
Tingrettene i Troms ligger under Hålogaland lagdømme:
|
![]() |
Politidistriktene i Troms er :
|
![]() |
Veidistrikter, under Veiregion Nord-Norge:
|
![]() |
Næringsregioner:
|
Politikk
[rediger | rediger kilde]Fylkestinget 2015-2019
[rediger | rediger kilde]Fylkeskommunen har en parlamentaristisk styringsmodell. Fylkestinget har 37 medlemmer.
Knut Werner Hansen (Ap) er fylkesordfører og Irene Dahl (V) er fylkesvaraordfører.
Parti: | Representanter: |
---|---|
Arbeiderpartiet | 12 |
Høyre | 6 |
Fremskrittspartiet | 5 |
Senterpartiet | 4 |
Rødt | 2 |
Sosialistisk Venstreparti | 2 |
Venstre | 2 |
Miljøpartiet De Grønne | 2 |
Kristelig Folkeparti | 2 |
Fylkesrådet 2015-2019
[rediger | rediger kilde]Troms fylkeskommune har en parlamentaristisk styringsform med et fylkesråd som en slags fylkesregjering. Det er fylkesordføreren som velger en aktuell kandidat til vervet som leder av fylkesrådet, og denne står da fritt til å utnevne de øvrige rådsmedlemmene.[14]
Fylkesrådet i Troms har (fra oktober 2017) følgende medlemmer:[15]
- Willy Ørnebakk (Ap), fylkesrådsleder
- Ivar B. Prestbakmo (Sp), fylkesråd for samferdsel og miljø og fylkesrådets nestleder
- Roar Sollied (V), fylkesråd for utdanning
- Ane-Marthe Sani (KrF), fylkesråd for plan og økonomi
- Sigrid Ina Simonsen (Ap), fylkesråd for kultur og næring
Stortingsrepresentanter
[rediger | rediger kilde]Troms har seks stortingsrepresentanter i perioden 2017–2021:
# | Representant | Født | Bosted | Parti | Periode | Komité | Merknader |
---|---|---|---|---|---|---|---|
133 | Cecilie Myrseth | 1984 | Tromsø | Ap | 1. | Næringskomitéen | |
134 | Kent Gudmundsen | 1978 | Tromsø | H | 2. | Utdannings- og forskningskomitéen | |
135 | Per-Willy Amundsen | 1971 | Harstad | Frp | 3. | Justiskomitéen | Innpisker |
136 | Sandra Borch | 1988 | Tromsø | Sp | 1. | Energi- og miljøkomitéen | |
137 | Martin Henriksen | 1979 | Harstad | Ap | 2. | Justiskomitéen | |
138 | Torgeir Knag Fylkesnes | 1975 | Tromsø | SV | 2. | Næringskomitéen |
Historisk representasjon på Stortinget fra Troms siden 1973:
Parti | 1973 | 1977 | 1981 | 1985 | 1989 | 1993 | 1997 | 2001 | 2005 | 2009 | 2013 | 2017 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Sosialistisk Venstreparti | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 |
Arbeiderpartiet | 2 | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 3 | 3 | 2 | 2 |
Senterpartiet | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 |
Kristelig Folkeparti | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Høyre | 1 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 |
Fremskrittspartiet | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 |
Troms | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 7 | 7 | 6 | 6 |
Partioppslutning
[rediger | rediger kilde]Historisk prosentvis partioppslutning ved stortingsvalg i Troms siden 1973:[16][17]
Fet skrift markerer blokkene (Venstresiden Ap+SV. Sentrum KrF+V+Sp. Høyresiden H+Frp). M = Antall mandater innvalgt på Stortinget.
Valgår | Ap | SV | Sum | M | KrF | V | Sp | Sum | M | H | Frp | Sum | M |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1973 | 36,3 | 13,5 | 49,8 | 3 | 10,5 | 6,8 | 12,2 | 29,5 | 2 | 13,6 | 4,5 | 18,1 | 1 |
1977 | 44,6 | 4,8 | 49,4 | 3 | 12,7 | 3,0 | 8,3 | 24,0 | 1 | 22,2 | 1,7 | 23,9 | 2 |
1981 | 40,3 | 5,5 | 45,8 | 3 | 8,5 | 3,6 | 6,2 | 18,3 | 1 | 30,4 | 3,0 | 33,4 | 2 |
1985 | 47,7 | 6,6 | 54,3 | 3 | 7,0 | 2,5 | 5,0 | 14,5 | 1 | 27,2 | 2,4 | 29,6 | 2 |
1989 | 37,6 | 13,8 | 51,4 | 4 | 7,2 | 2,8 | 4,3 | 14,3 | 0 | 21,0 | 11,4 | 32,4 | 2 |
1993 | 35,8 | 12,7 | 48,5 | 3 | 6,2 | 3,2 | 22,3 | 31,7 | 2 | 13,7 | 4,2 | 17,9 | 1 |
1997 | 34,5 | 7,4 | 41,9 | 2 | 15,4 | 3,5 | 11,4 | 30,3 | 2 | 11,3 | 12,7 | 24,0 | 2 |
2001 | 22,1 | 14,8 | 36,9 | 3 | 12,2 | 2,4 | 6,5 | 21,1 | 1 | 15,7 | 14,1 | 29,8 | 2 |
2005 | 33,0 | 9,6 | 42,6 | 4 | 4,5 | 3,1 | 7,7 | 15,3 | 0 | 9,0 | 22,9 | 31,9 | 3 |
2009 | 36,7 | 7,5 | 44,2 | 3 | 3,6 | 2,6 | 8,3 | 14,5 | 1 | 12,9 | 25,2 | 38,1 | 3 |
2013 | 31,1 | 6,4 | 37,5 | 3 | 4,1 | 4,2 | 6,4 | 14,7 | 0 | 22,3 | 19,6 | 41,9 | 3 |
2017 | 24,0 | 10,1 | 34,1 | 3 | 2,6 | 2,9 | 15,0 | 20,5 | 1 | 20,5 | 18,2 | 38,7 | 2 |
Tidligere fylkesting og fylkesråd
[rediger | rediger kilde]Troms fylkeskommune har en parlamentarisk styringsform med et fylkesråd som en slags fylkesregjering. Det er fylkesordføreren som velger en aktuell kandidat til vervet som leder av fylkesrådet, og denne står da fritt til å utnevne de øvrige rådsmedlemmene.[18]
Etter fylkestingsvalget 2011 fortsatte det politiske samarbeidet mellom Arbeiderpartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti. Fylkesrådets medlemmer var ved starten av valgperioden disse:[19]
- Pia Svensgaard (A), fylkesrådsleder
- Kent Gudmundsen (H), fylkesråd for utdanning
- Mariam Rapp (KrF), fylkesråd for kultur
- Terje Olsen (H), fylkesråd for samferdsel
- Kari-Anne Opsal (A), fylkesråd for plan og næring
I mars 2013 ble Willy Ørnebakk (A) ny fylkesråd for plan og næring[20] etter at Kari-Anne Opsal fratrådte etter eget ønske.[21] I oktober samme år overtok Magnus Mæland (H) som fylkesråd for utdanning, ettersom Kent Gudmundsen ble valgt inn på Stortinget.[22]
I desember 2013 trakk Høyre seg fra fylkesrådssamarbeidet, da partiet ikke kunne støtte rådets framlegg til budsjett for 2014. Ettersom de gjenværende partiene var i mindretall i fylkestinget, valgte fylkesrådsleder Pia Svensgaard å melde fylkesrådets avgang.[23]
Etter sonderinger ble det i januar oppnådd enighet om en ny flertallskonstellasjon bestående av Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre, Senterpartiet og Kystpartiet. Fylkesrådet består fra 8. januar 2014 av:[24]
Etter sonderinger ble det i januar oppnådd enighet om en ny flertallskonstellasjon bestående av Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre, Senterpartiet og Kystpartiet. Fylkesrådet består fra 8. januar 2014 av:[25]
- Line Fusdahl (H), fylkesrådsleder
- Line Miriam Sandberg (Frp), fylkesråd for næring, kultur og helse
- Ivar B. Prestbakmo (Sp), fylkesråd for samferdsel og miljø
- Roar Sollied (V), fylkesråd for utdanning
Se også
[rediger | rediger kilde]- Stortingsvalget 2017 i Troms
- Stortingsvalget 2013 i Troms
- Liste over fylkesmenn i Troms
- Liste over fylkesrådsledere i Troms
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b c d «Arealstatistikk for Norge». Kartverket. 1. januar 2020.
- ^ a b c d e f «09280: Areal (km²), etter region, arealtype, statistikkvariabel og år». Statistisk sentralbyrå. 1. januar 2020.
- ^ Lov om endring i lov 14. august 1918 nr. 1 om forandring av rikets inddelingsnavn (innføring av tospråklig navn på Troms fylke, norsk og samisk). Besøkt 7. april 2018.
- ^ http://www.kvenskestedsnavn.no/stedsnavn/view/836
- ^ Forskrift om inndelingen av domssogn og lagdømmer § 14
- ^ «Utredning og tidsplan - Troms og Finnmark fylkeskommune». www.tffk.no. Arkivert fra originalen 2. november 2022. Besøkt 2. november 2022.
- ^ NRK: Troms og Finnmark slås sammen
- ^ Folkemengde og befolkningsendringar, 1. januar 2016
- ^ «Tettsteders befolkning og areal». Statistisk sentralbyrå. 12. desember 2023. Besøkt 12. desember 2023.
- ^ Råd om språk. Oslo: Cappelen. 1983. s. 121. ISBN 8202021936.
- ^ Hurtigbåtruter i Troms Arkivert 16. mars 2016 hos Wayback Machine. (tromskortet.no mars 2016)
- ^ Fergeruter i Troms Arkivert 14. mars 2016 hos Wayback Machine. (tromskortet.no mars 2016)
- ^ Statistisk sentralbyrå (1. januar 2024). «Folkemengde og befolkningsendringar 1. januar 2024».
- ^ Reglement for fylkesrådet i Troms Arkivert 17. januar 2014 hos Wayback Machine. (sist endret i 2013), på fylkeskommunens nettsted; besøkt 16. januar 2014.
- ^ «Troms fylkeskommune: Fylkesrådet i Troms». Arkivert fra originalen 11. juni 2016. Besøkt 15. november 2012.
- ^ Statistisk sentralbyrå: Publikasjoner.
- ^ «Valgdirektoratet: Valgresultat i 2017 i Troms». Arkivert fra originalen 19. oktober 2017. Besøkt 18. oktober 2017.
- ^ Reglement for fylkesrådet i Troms Arkivert 17. januar 2014 hos Wayback Machine. (sist endret i 2013), på fylkeskommunens nettsted; besøkt 16. januar 2014.
- ^ «Enighet om nytt fylkesråd» Arkivert 16. januar 2014 hos Wayback Machine., på fylkeskommunens nettsted 22. september 2011; besøkt 15. januar 2014.
- ^ «Ørnebakk overtar etter Opsal» Arkivert 16. januar 2014 hos Wayback Machine., på fylkeskommunens nettsted 19. mars 2013; besøkt 15. januar 2014.
- ^ «Fylkesråd Opsal trekker seg» Arkivert 16. januar 2014 hos Wayback Machine., på fylkeskommunens nettsted 15. mars 2013; besøkt 15. januar 2014.
- ^ «Ny fylkesråd klar» Arkivert 16. januar 2014 hos Wayback Machine., på fylkeskommunens nettsted 3. oktober 2013; besøkt 15. januar 2014.
- ^ «Fylkesrådet melder sin avgang» Arkivert 16. januar 2014 hos Wayback Machine., på fylkeskommunens nettsted 1. desember 2013; besøkt 15. januar 2014.
- ^ «Presenterte nytt fylkesråd» Arkivert 13. januar 2014 hos Wayback Machine., på Troms fylkeskommunes nettsted 8. januar 2014; besøkt 12. januar 2014.
- ^ «Presenterte nytt fylkesråd» Arkivert 13. januar 2014 hos Wayback Machine., på Troms fylkeskommunes nettsted 8. januar 2014; besøkt 12. januar 2014.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- Troms fylkeskommune Arkivert 11. juni 2016 hos Wayback Machine.
- Guide til Troms
- Fjelltopper Troms
- TromsPortalen