Cicir, Arad
[[wiki]] | Acest articol sau această secțiune nu este în formatul standard. Ștergeți eticheta la încheierea standardizării. Acest articol a fost etichetat în martie 2009 |
Cicir | |
— sat — | |
Poziția geografică | |
Coordonate: 46°08′43″N 21°28′51″E / 46.145258°N 21.480739°E | |
---|---|
Țară | ![]() |
Județ | ![]() |
Comună | ![]() |
SIRUTA | 9413 |
Prima atestare | 1296 |
Populație (2021) | |
- Total | 955 locuitori |
Fus orar | EET (+2) |
- Ora de vară (DST) | EEST (+3) |
Cod poștal | 317406 |
Prezență online | |
GeoNames ![]() | |
Modifică date / text ![]() |
Cicir este un sat în comuna Vladimirescu din județul Arad, Crișana, România.
Satul Cicir este amplasat pe ambele părți ale drumului național Arad -București între localitățile Mandruloc și Sâmbăteni. Este situat în Campia de Vest, pe malul drept al Mureșului.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fe/Arad_Josephinische_Landesaufnahme_pg24-31.jpg/300px-Arad_Josephinische_Landesaufnahme_pg24-31.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/28/Arad_Josephinische_Landesaufnahme_pg24-32.jpg/300px-Arad_Josephinische_Landesaufnahme_pg24-32.jpg)
Aici există o biserică de cărămidă și piatră, construită în anul 1702, dar care, în urma strămutării albiei Mureșului s-a surpat, în locul ei, pe la mijlocul veacului al XVIII-lea, a fost construită alta din lemn, ce avea hramul "Sfântul Mucenic Gheorghe".
Tradiția consemnează că în jurul anului 1823, locuitorii și-au mutat vatra satului pe locul actual, din cauza deselor inundații ale Mureșului, vechea biserică de lemn rămânând în afara satului.
În noaptea de Bobotează a anului 1823, ea a fost dărâmată de un vânt năpraznic.
În anul 1854 a fost construită actuala biserică de cărămidă, cu hramul celei vechi.
Biserica are un iconostas din anul 1783, cumpărat în anul 1930 de la biserica din Seitin.
La Cicir a fost descoperit în anul 1965, pe terasa nordică a localității, un bordei cu o mare cantitate de ceramică de factură dacică.
În urma cercetarilor s-a dovedit că aici a existat în secolul II-III o mare așezare a dacilor liberi.
Fiind în apropiere de Arad și deși mulți locuitori se ocupă cu agricultura și creșterea animalelor, o bună parte fac naveta la unitățile industriale din oraș, mai ales că localitatea este legată de acesta printr-o linie de tramvai.
Bibliografie
[modificare | modificare sursă]- Dicționarul istoric al localităților din județul Arad, p. 85
- Repertoriul arheologic al Mureșului inferior, p. 53
- Județele patriei – județul Arad, p. 66
- Repertoriul arheologic al Mureșului inferior, p. 53
- Ardelean, Hegyi, Lăzărescu, Mândruț, Popescu, Roz, Trânc, Arad – monografie, p. 38).
- Țiucra, Pietre rămase, pp. 235, 237
- Repertoriul arheologic al Mureșului inferior, p. 66
- Țiucra, Pietre rămase, p. 235
- Repertoriul arheologic al Mureșului inferior, p. 53
- Repertoriul arheologic al Mureșului inferior, p. 54.
- Dr. Ciuhandu, Gheorghe, Românii din Câmpia Aradului de acum două veacuri, Editura Diecezana, Arad, 1940;
- Roz, Al., Kovach, Geza, Dicționarul istoric al localităților din județul Arad, Editura Universității “Vasile Goldiș”, Arad, 1997;
- Țiucra, Pribeagul, Petru, Pietre rămase, 1936;