Fidesz
Fidesz - Alianța Civică Maghiară este un partid politic parlamentar de centru-dreapta din Ungaria.[1][2] La alegerile parlamentare din 2010, alianța Fidesz-KDNP a câștigat majoritatea în parlament, obținând 52% din voturi, Fidesz luând 227 de locuri și KDNP luând 36.
Fidesz - Alianța Civică Maghiară | |
Fidesz - Magyar Polgári Szövetség | |
![]() | |
Oameni cheie | |
---|---|
Președinte | Viktor Orbán |
Vicepreședinți | |
Lider parlamentar | Máté Kocsis |
Date | |
Înființat | 30 martie 1988 |
Sediu | 1089 Budapest, Visi Imre utca 6. (Polgárok Háza) |
Organizație de tineret | Fidelitas |
Informații | |
Ideologie oficială | • Liberalism[19][20] • Conservatorism liberal[21][22] • Național liberalism[19][23][24] • Libertarianism[25][26] • Secularism[27][25] • Anticlericalism[24][28] |
Poziție politică | Prezent: Dreapta[29] spre Extrema dreaptă[43] Înainte: Centru-dreapta[44] spre Dreapta[45][46][47] |
Afiliere națională | Fidesz–KDNP |
Afiliere internațională | Uniunea Democrată Internațională Internaționala Centrist-Democrată |
Afiliere europeană | PPE (2004-2021) |
Grup europarlamentar | PPE (2004-2021) Neafiliat (2021-2024) Patrioți pentru Europa (2024-prezent) |
Culori oficiale | Portocaliu |
Adunarea Națională | 117 / 199 |
Parlamentul European | 12 / 21 |
Adunările județene | 245 / 381 |
Prezență online | |
site web oficial | |
Modifică date / text ![]() |
Originea numelui
[modificare | modificare sursă]La 30 martie 1988 (în Ungaria erau încă la putere comuniștii și încă staționau trupe sovietice de ocupație), în sala mare a Clubului “Bibó” din Budapesta, Viktor Orbán și alți 36 de studenți “au înființat FIDESZ (FIatal DEmokraták SZövetsége – în traducere: Alianța tinerilor democrați). Condițiile admiterii în grupare erau: vârsta sub 35 de ani și neapartenența la o organizație comunistă. Momentul în care Viktor Orbán și FIDESZ au intrat în conștiința națională a fost 16 iunie 1989 (tot în timpul comunismului și a ocupației sovietice) cu ocazia funeraliilor naționale organizate în memoria lui Imre Nagy și a celor patru tovarăși ai săi, executați de sovietici pentru că au condus revolta anticomunistă din 1956; atunci, printre cei care au luat cuvântul a fost și Viktor Orbán, care a uluit audiența cerând și plecarea comuniștilor și retragerea armatei sovietice.[48][necesită sursă mai bună]
Ideologie
[modificare | modificare sursă]Actualmente, Fidesz este considerat un partid conservator, și naționalist în problemele cu integrarea europeană. Ca și „dreapta” maghiară în general, a fost mult mai sceptic pe ideile neo-liberale pentru economia țării, decât „stânga” maghiară. Probleme ca biserica și statul, politicile familiilor și foști comuniști arată aliniere de-a lungul tradiționalului spectru stânga-dreapta.[49]
Liderii
[modificare | modificare sursă]Imagine | Nume | Preluarea mandatului | Încheierea mandatului | Durata la conducere | Note | |
---|---|---|---|---|---|---|
1 | ![]() |
Viktor Orbán | 18 aprilie 1993 | 29 ianuarie 2000 | 6 ani, 286 zile | Prim ministru, 1998–2002 |
2 | László Kövér | 29 ianuarie 2000 | 6 mai 2001 | 1 an, 97 zile | ||
3 | Zoltán Pokorni | 6 mai 2001 | 3 iulie 2002 | 1 an, 58 zile | ||
4 | ![]() |
János Áder | 3 iulie 2002 | 17 mai 2003 | 318 zile | |
5 | ![]() |
Viktor Orbán | 17 mai 2003 | În funcție | 18 ani, 10 luni și 18 zile | Prim ministru, 2010–prezent |
Rezultate electorale
[modificare | modificare sursă]Adunarea Națională
[modificare | modificare sursă]Alegeri | Voturi | Locuri | Poziție | Guvern | Lider | |||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
# | % | ± | # | +/− | ||||
1990 | 439,481 | 8.95% | – | 22 / 386
|
±0 | 5 | MDF–FKgP–KDNP | Viktor Orbán |
MDF–EKGP–KDNP | ||||||||
1994 | 379,295 | 7.02% | ▼1.93 | 20 / 386
|
▼ 2 | 6 | MSZP–SZDSZ Supermajoritate | Viktor Orbán |
1998 | 1,263,522 | 28.18% | ▲21.16 | 148 / 386
|
▲ 128 | 1 | Fidesz-FKgP-MDF | Viktor Orbán |
20021 | 2,306,763 | 41.07% | ▲13.89 | 164 / 386
|
▲ 16 | 2 | MSZP–SZDSZ | Viktor Orbán |
20062 | 2,272,979 | 42.03% | ▲0.96 | 141 / 386
|
▼ 23 | 2 | MSZP–SZDSZ | Viktor Orbán |
MSZP Minoritate | ||||||||
20102 | 2,706,292 | 52.73% | ▲10.70 | 227 / 386
|
▲ 86 | 1 | Fidesz–KDNP Supermajoritate | Viktor Orbán |
20142 | 2,264,486 | 44.87% | ▼7.86 | 117 / 199
|
▼ 110 | 1 | Fidesz–KDNP Supermajoritate | Viktor Orbán |
20182 | 2,824,206 | 49.27% | ▼4.40 | 117 / 199
|
▬ 0 | 1 | Fidesz–KDNP Supermajoritate | Viktor Orbán |
2022 | 2,724,861 | 53.85% | ▲4.40 | 119 / 199
|
▲2 | 1 | Fidesz–KDNP Supermajoritate | Viktor Orbán |
Parlamentul European
[modificare | modificare sursă]An electoral | # din totalul de voturi | % din totalul de voturi | # din totalul de locuri câștigate | +/- | Note |
---|---|---|---|---|---|
2004 | 1.457.750 | 47,4% (1) | 12 / 24
|
||
20091 | 1.632.309 | 56,36% (1) | 13 / 22
|
▲ 1 | |
20141 | 1.193.991 | 51,48% (1) | 11 / 21
|
▼ 2 | |
20191 | 1.824.220 | 52,56% (1) | 12 / 21
|
▲ 1 | |
2024 | 2.048.211 | 44,82% (1) | 11 / 21
|
▼ 1 |
În 2002, a concurat la alegerile parlamentare împreună Forumul Democratic Maghiar (FDM). Înainte de alegerile din 2006, Forumul Democratic Maghiar s-a separat de coaliție, fiind după aceea înlocuit cu KDNP în alianță.
În ianuarie 2010, László Kövér, preșdintele Consiliului Național al partidului, a declarat reporterilor că partidul avea ca scop câștigare unei majorități de două treimi, la alegerile parlamentare din aprilie. El a menționat că Fidesz a avut o șansă reală de a câștiga o alunecare de teren. În ceea ce privește comportamentul Partidului Jobbik a spus că a fost "lamentabil negativă", adăugând că aceasta a fost înrădăcinată în "guvernul dezastru" al Partidului Socialist și fostul său aliat, Democrații Liberi.[50]
Structura organizatorică
[modificare | modificare sursă]Uniunea civilă maghiară este formată din asociații electorale (volasztókerületi szervezet), câte una pentru fiecare distric electoral, o asociație electorală formată din asociații locale (helyi szervezet), una pentru fiecare comunitate.
Organismul suprem — congresul (Kongresszus), între congrese — comitetul de stat (Országos Választmány), între consiliile de stat — congresul de stat (Országos Elnökség), organul de supraveghere este Comitetul pentru mandate, statut și conflicte (Mandátumvizsgáló, Ügyrendi- és Összeférhetetlenségi Bizottság), Comitetul pentru etică (Etikai Bizottság), Comitetul de audit (Számvizsgáló Bizottság).
Organizația de tineret - Fidelitas.
Referințe
[modificare | modificare sursă]- ^ a b c d Bakke, Elisabeth (), „Central and East European party systems since 1989”, Central and Southeast European Politics Since 1989, Cambridge University Press, p. 79, accesat în
- ^ Hloušek, Vít; Kopeček, Lubomír (), Origin, Ideology and Transformation of Political Parties: East-Central and Western Europe Compared, Ashgate, p. 115
- ^ Nordsieck, Wolfram (). „Hungary”. Parties and Elections in Europe.
- ^ a b c Eroare la citare: Etichetă
<ref>
invalidă; niciun text nu a fost furnizat pentru referințele numiteHloušekKopeček
- ^ White, Stephen (). Developments in Central and East European Politics. Macmillan. p. 35.
- ^ Tiryakian, Edward (). New Nationalisms of the Developed West: Toward Explanation.
In Hungary, Orbán and his social conservative Fidesz
- ^ Bakke, Elisabeth (). 20 Years since the Fall of the Berlin Wall: Transitions, State Break-Up and Democratic Politics in Central Europe and Germany. BMV Verlag. p. 257.
- ^ Horvath, Attila (). From Anti-communism to Anti-EUism: Faces of Fidesz's Euroscepticism. UACES 46th Annual Conference. University Association for Contemporary European Studies.[nefuncțională]
- ^ Hegedüs, Daniel (). „Can the right in East and West unite?”. International Politics and Society. Accesat în .
- ^ Petsinis, Vassilis (). „'It is also the economy, stupid!' The rise of economic euroscepticism in Central and Eastern Europe”. openDemocracy. Accesat în .
- ^ Bayer, Lili (). Hungary has become the EU home of Kremlin talking points. POLITICO.
- ^ András, Bíró; Tamás, Boros; Áron, Varga. „Euroszkepticizmus Magyarországon” (PDF). Policy Solutions (în maghiară). Arhivat din original (PDF) la .
- ^ a b Bieling, Hans-Jürgen (). „Uneven development and 'European crisis constitutionalism', or the reasons for and conditions of a 'passive revolution in trouble'”. În Jäger, Johannes; Springler, Elisabeth. Asymmetric Crisis in Europe and Possible Futures: Critical Political Economy and Post-Keynesian Perspectives. Routledge. p. 110. ISBN 978-1-317-65298-4.
- ^ Schöpflin, György (). „Hungary: the Fidesz Project”. Aspen Review Central Europe (1). Accesat în .
- ^ „Trust in Europe's illiberal governments grows”. www.ft.com. Accesat în .
- ^ Foster, Peter (). „A 'climate of fear': Hungary, inside a dying democracy propped up by the EU”. The Telegraph (în engleză). ISSN 0307-1235. Accesat în .
- ^ Bozóki, András (). „Chapter 1: Broken Democracy, Predatory State, and Nationalist Populism”. În Krasztev, Péter; Van Til, Jon. The Hungarian Patient: Social Opposition to an Illiberal Democracy. Central European University Press. p. 21.
- ^ Mudde, Cas (). On Extremism and Democracy in Europe. Routledge. p. 46.
- ^ a b Dieringer, Jürgen (). Das Politische System der Republik Ungarn: Entstehung – Entwicklung – Europäisierung. Verlag Barbara Budrich. pp. 78–79.
- ^ Andor, Lásló (). Hungary on the Road to the European Union. Greenwood Publishing Group. p. 69.
- ^ Tunkrova, Lucie (). The Politics of EU Accession. Routledge. p. 137.
- ^ Bibič, Adolf (). Civil Society, Political Society, Democracy. Slovenian Political Science Association. p. 275.
- ^ Anderson, Jay Colin (). The Government and Party Systems of Hungary (1990-2000). Indiana University. p. 94.
- ^ a b Pappas, Takis (). Populism and Liberal Democracy. Oxford University Press. p. 157.
- ^ a b Berglund, Sten (). The Handbook of Political Change in Eastern Europe. Edward Elgar Publishing. p. 297.
- ^ Galston, William (). Anti-Pluralism: The Populist Threat to Liberal Democracy. Yale University Press. p. 46.
- ^ Arato, Andrew (). Civil Society, Constitution, and Legitimacy. Rowman & Littlefield Publishers. p. 286.
- ^ Pirro, Andrea (). The Populist Radical Right in Central and Eastern Europe. Routledge. p. 154.
- ^ „Sex tapes, scandals in Hungary's local election campaign”. abc news. .
Borkai is running for re-election as mayor of the northwestern city of Gyor, representing Orban's right-wing Fidesz party. Another leaked sex video featured an opposition politician, Tamas Wittinghoff, the mayor of a town near Budapest.
- ^ Kingsley, Patrick. „Opposition in Hungary Demonstrates Against Orban, in Rare Display of Dissent”. The New York Times. Accesat în .
- ^ Novak, Benjamin; Kingsley, Patrick. „Hungary Creates New Court System, Cementing Leader's Control of Judiciary”. The New York Times. Accesat în .
- ^ Cowburn, Ashley. „Michael Gove refuses to condemn far-right Hungarian leader Viktor Orban”. The Independent. Accesat în .
- ^ Schaeffer, Carol. „How Hungary Became a Haven for the Alt-Right”. The Atlantic. Accesat în .
- ^ Kuper, Simon (). „Why rightwing populism has radicalised”. Financial Times.
- ^ Kondor, Katherine (). „The Hungarian paradigm shift: how right-wing are Fidesz supporters?”. openDemocracy.
- ^ Zerofsky, Elisabeth (). „Viktor Orbán's Far-Right Vision for Europe”. The New Yorker.
- ^ Walt, Vivienne (). „Hungary's Far-Right Government Has Been Getting a Boost from President Trump Ahead of E.U. Elections”. Time.
- ^ Stone, Jon (). „Hungarian opposition party says its meetings in parliament were bugged”. The Independent.
Hungarian politics is dominated by Viktor Orban's far-right Fidesz party, which is supported by a largely partisan pro-government media that marginalises opposition voices.
- ^ Beauchamp, Zack (). „It happened there: how democracy died in Hungary”. Vox. Accesat în .
- ^ Beauchamp, Zack (). „Hungary's prime minister stole the country's democracy. Now Hungarians are rising up”. Vox. Accesat în .
- ^ Santora, Marc; Erlanger, Steven (). „Top E.U. Coalition Suspends Party Led by Orban, Hungary's Leader”. The New York Times (în engleză). ISSN 0362-4331. Accesat în .
- ^ Lendvai, Paul (). „The Most Dangerous Man in the European Union”. The Atlantic (în engleză). Accesat în .
- ^ [4][1][13][30][31][32][33][34][35][36][37][38][39][40][41][42]
- ^ „Stunning win for centre-right Fidesz party”. The Irish Times. . Accesat în .
- ^ „Fidesz: The story so far”, The Economist, , accesat în
- ^ Right-wing Fidesz win election by landslide, Radio France Internationale, , accesat în
- ^ Seres, Balint (), „Right-wing Fidesz party wins by landslide in Hungary elections”, News
AU , arhivat din original la , accesat în - ^ Paul Lendvai – Ungaria lui Orbán – Polirom 2017 – ISBN 978-973-46-6879-3, pp.15,30
- ^ Bodan Todosijević The Hungarian Voter: Left–Right Dimension as a Clue to Policy Preferences in International Political Science Review (2004), Vol 25, No. 4, p. 421
- ^ By MTI. „Opposition Fidesz aims at two-thirds majority”. Politics.hu. Accesat în .
Legături externe
[modificare | modificare sursă]
|