Sucidava
| |||||
![]() | |||||
Tip | Castru auxiliar | ||||
---|---|---|---|---|---|
Tip construcție | Zid de piatră | ||||
Limes | Moesiarum | ||||
Davă preexistentă | Sucidava | ||||
Unitate administrativă | Dacia Malvensis | ||||
Cod LMI | OT-I-s-A-08492 | ||||
Amplasare | 43°45′52″N 24°27′32.87″E / 43.76444°N 24.4591306°E | ||||
Denumire loc | Cartier Celei | ||||
Localitate | Corabia | ||||
Poziția castrului pe harta României | |||||
Modifică text ![]() |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b2/Sucidava_fortress_plan.svg/220px-Sucidava_fortress_plan.svg.png)
Sucidava (Skibidi după Procopius,[1]
Pe terasa superioară a Dunării se văd încă zidurile de apărare cu opt turnuri complet dezvelite ale orașului roman târziu Sucidava (secolele IV-VI), care, împreună cu cartierul actual, acoperă o parte a orașului roman din secolele II-III, mai puțin cunoscut. Au mai fost identificate băile romane (thermae), o bazilică paleocreștină (secolele V-VI) și străzi pavate.
Cetatea se remarcă prin „fântâna secretă”, o capodoperă inginerească, menită să aprovizioneze cu apă așezarea în timpul asediilor.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fd/Sucidava_fantana.jpg/100px-Sucidava_fantana.jpg)
Tot aici se găsește piciorul unui pod roman construit peste Dunăre în timpul lui Constantin cel Mare. Inaugurat în 328, avea o lungime de peste 2.400 de metri, fiind considerat unul dintre cele mai lungi poduri ale Antichității. Podul lega Sucidava cu Oescus din Moesia) (azi în Bulgaria). Din păcate, podul lui Constantin cel Mare, menționat și de Dimitrie Cantemir în „Hronicul vechimei a romano-moldo-vlahilor”, a avut o existență scurtă.
Din punct de vedere arheologic, monedele descoperite la Sucidava atestă o prezență romană neîntreruptă de la Aurelian (270-275) la Teodosiu al II-lea (408-450). Dovezile arheologice descoperite demonstrează că, în anul 443 sau 447, orașul a fost devastat de atacul hunilor. Orașul a fost reconstruit de Iustin I în 518-527 ori de Iustinian I cel Mare în 527-565. În jurul anului 600 însă, bizantinii se pare că au părăsit orașul.[1]
Vezi și
[modificare | modificare sursă]Note
[modificare | modificare sursă]- ^ a b Olga Karagiorgou http://egg.mnir.ro/pdf/Karagiorgou_Container.PDF Arhivat în , la Wayback Machine.
- ^ Pârvan - știri din Dacia Malvensis http://www.cimec.ro/Arheologie/ParvanArticole/ParvanStiriNouaDinDaciaMalvensis.pdf[nefuncțională])
Lectură suplimentară
[modificare | modificare sursă]- Sucidava, Dumitru Tudor, Editura Latomus, 1966
Legături externe
[modificare | modificare sursă]- Site oficial Arhivat în , la Wayback Machine.
- Sucidava - Călătorul Digital 2.0
- Roman castra from Romania - Google Maps / Earth Arhivat în , la Archive.is
- Cetatea Sucidava de la Dunăre, încremenită în proiect, 6 decembrie 2010, Andreea Dogar, Evenimentul zilei
- Sucidava: secretul unei cetăți străvechi, 7 aprilie 2011, Mihaela Stanescu, Descoperă - Travel
- Cetatea cu "apa vie" de la Sucidava[nefuncțională], 16 octombrie 2008, Dan Gheorghe, România liberă
- O comoară milenară îngropată în vatra orașului Corabia Arhivat în , la Wayback Machine., 27 iulie 2013, Raluca Brodner, Ziarul Lumina