Henri Poincaré – razlika između verzija
Nema sažetka izmjene |
Nema sažetka izmjene |
||
Red 24: | Red 24: | ||
| fusnote = |
| fusnote = |
||
}} |
}} |
||
'''Jules Henri Poincaré''' ([[Nancy]], [[29. travnja]] [[1854.]] |
'''Jules Henri Poincaré''' ([[Nancy]], [[29. travnja]] [[1854.]] – [[Pariz]], [[17. srpnja]] [[1912.]]) je bio [[francuska|francuski]] [[matematika|matematičar]], [[fizika|fizičar]] i [[filozofija znanosti|filozof znanosti]]. Poincaré se često naziva [[polihistor]]om, a u matematici i ''Posljednjim univerzalistom'', s obzirom da je bio posljednji matematičar koji je doprinio na svim poljima te znanosti. |
||
Kao matematičar i fizičar, Poincaré je dao niz originalnih i fundamentalnih doprinosa [[matematika|čistoj]] i [[primijenjena matematika|primijenjenoj matematici]], [[matematička fizika|matematičkoj fizici]] i [[nebeska matematika|nebeskoj matematici]]. Isto tako, formulirao je i [[Poincaréova konjektura|Poincaréovu konjekturu]], koja je sve do [[2002.]] - [[2003.]] godine bila jedan od [[Popis neriješenih matematičkih problema|najpoznatijih neriješenih problema u matematici]]. Prilikom svog proučavanja [[Problem tri tijela|problema triju tijela]], Poincaré je postao prva osoba koja je otkrila deterministički kaos, čime je postavio temelje modernoj [[teorija kaosa|teoriji kaosa]]. Također se smatra jednim od osnivača [[topologija|topologije]]. |
Kao matematičar i fizičar, Poincaré je dao niz originalnih i fundamentalnih doprinosa [[matematika|čistoj]] i [[primijenjena matematika|primijenjenoj matematici]], [[matematička fizika|matematičkoj fizici]] i [[nebeska matematika|nebeskoj matematici]]. Isto tako, formulirao je i [[Poincaréova konjektura|Poincaréovu konjekturu]], koja je sve do [[2002.]] - [[2003.]] godine bila jedan od [[Popis neriješenih matematičkih problema|najpoznatijih neriješenih problema u matematici]]. Prilikom svog proučavanja [[Problem tri tijela|problema triju tijela]], Poincaré je postao prva osoba koja je otkrila deterministički kaos, čime je postavio temelje modernoj [[teorija kaosa|teoriji kaosa]]. Također se smatra jednim od osnivača [[topologija|topologije]]. |
||
Red 34: | Red 34: | ||
Njemu u čast nazvana je [[Poincaréova grupa]], koja se danas koristi u fizici i matematici. |
Njemu u čast nazvana je [[Poincaréova grupa]], koja se danas koristi u fizici i matematici. |
||
{{Commonscat|Henri Poincaré}} |
|||
{{Normativna kontrola}} |
|||
{{Authority control}} |
|||
{{Životni vijek|1854|1912|Poincaré, Henri}} |
{{Životni vijek|1854|1912|Poincaré, Henri}} |
||
[[Kategorija:Francuski matematičari]] |
[[Kategorija:Francuski matematičari]] |
||
[[Kategorija:Francuski fizičari]] |
[[Kategorija:Francuski fizičari]] |
||
Red 44: | Red 44: | ||
[[Kategorija:Članovi Académie française]] |
[[Kategorija:Članovi Académie française]] |
||
[[Kategorija:Relativnost]] |
[[Kategorija:Relativnost]] |
||
[[Kategorija:Biografije, Nancy]] |
|||
[[Kategorija:Biografije, Pariz]] |
Verzija na datum 19 februar 2020 u 08:15
Jules Henri Poincaré (Nancy, 29. travnja 1854. – Pariz, 17. srpnja 1912.) je bio francuski matematičar, fizičar i filozof znanosti. Poincaré se često naziva polihistorom, a u matematici i Posljednjim univerzalistom, s obzirom da je bio posljednji matematičar koji je doprinio na svim poljima te znanosti.
Kao matematičar i fizičar, Poincaré je dao niz originalnih i fundamentalnih doprinosa čistoj i primijenjenoj matematici, matematičkoj fizici i nebeskoj matematici. Isto tako, formulirao je i Poincaréovu konjekturu, koja je sve do 2002. - 2003. godine bila jedan od najpoznatijih neriješenih problema u matematici. Prilikom svog proučavanja problema triju tijela, Poincaré je postao prva osoba koja je otkrila deterministički kaos, čime je postavio temelje modernoj teoriji kaosa. Također se smatra jednim od osnivača topologije.
Poincaré je naglasio važnost činjenice da se zakoni fizike ne mijenjaju u sklopu različitih transformacija te je postao prvi čovjek koji je Lorentzove transformacije predstavio u njihovom modernom, simetričnom obliku. Poincaré je otkrio preostale relativističke transformacije brzine te ih je zabilježio u pismo, što ga je 1905. godine poslao nizozemskom fizičaru Hendriku Lorentzu. Time je stekao savršenu nepromjenjivost svih Maxwellovih jednadžbi, što je bio ključni korak u formuliranju teorije specijalne relativnosti.
Tokom svog života, Poincaré je bio dobitnik nekoliko relevantnih nagrada svoga vremena, s tim da mu Nobelova nagrada za fiziku nikada nije uručena, unatoč ukupno 49 prijedloga u periodu od 1900. do 1912. godine. Poincaré je tako ostao najpredlaganiji znanstvenik koji nikada nije dobio nagradu. Dva su razloga takvog ishoda. Prvi je, svakako, Poincaréova smrt 1912. godine, a drugi je činjenica da je Akademija, u tom razdoblju, preferirala eksperimentalne fizičare.
Njemu u čast nazvana je Poincaréova grupa, koja se danas koristi u fizici i matematici.