Aranka Palatinus
Aranka Palatinus | |
---|---|
![]() Glavno djelo Paltinusove je Pod Gospinom zaštitom (A Szűzanya oltalmában) | |
Biografske informacije | |
Rođenje | ![]() (tada Mužlja ![]() | 12. 12. 1951.
Supružnik | János Palatinus |
Obrazovanje | |
Zanimanje | pisac, novinar, pravnik |
Opus | |
Književni pravac | modernizam |
Književne vrste | proza |
Znamenita djela | |
Pod Gospinom zaštitom (A Szűzanya oltalmában) |
Aranka Palatinus (Mužlja kod Zrenjanina, 12. decembar 1951.) je književnica, novinarka i pravnica, koja se odlikuje po istraživanju prošlosti u Mužlji, Zrenjaninu i Vojvodini.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/Aranka-Palatinus_biblia3.jpg/180px-Aranka-Palatinus_biblia3.jpg)
Aranka Palatinus se je rodila u tada samostalnom naselju i općini Mužlja kod Zrenjanin a (nekada Veliki Bečkerek 12. decembra 1951. Njezin otac Mihály Samú (1913–1990) je bio zemljoradnik, a njezina majka Ágnes r. Papp (1915–1998) švalja. Osnovnu školu je pohađala u domaćem selu Mužlja (danas dio općine i grada Zrenjanina), srednju školu u Zrenjanin, dočim je završila Visoku privrednu školu u Sarajevu.
Po zanimanju je pravnica; kroz mnogo godina je savjesno vršila u mjesnoj zajednici Mužlja službu predsjednika mjesne kancelarije i vođe matičnog ureda.
Spisateljica, umjetnica, kritičarka, esejista, novinarka, kao i ustanovni član i stalni dopisnik domaćeg povremeno izlazećeg časopisa Mužljanske novine.
Njeno težište je na prosi: razgovori o prošlosti i sadašnjosti, novinski članci, povijest, narodni običaji i predanja na temu MIRK-a.
- A Szűzanya oltalmában (Kiss Lajos Társaság, Szabadka, Muzslya, 2002). * Pod Gospinom zaštitom (Povijest Mužljanske crkve Marijinog imena).
- Lehel, 50 éves a kézilabda Muzslyán (2007; társszerző). * Lehel, 50 godina rukometa u Mužlji.
- Igy kezdődött 125 évvel ezelőtt Örökségünk (2015) * Tako smo počeli pred 125 godina.
- Muzslya 1956. Bővített különnyomat a Létünk 2006/3. Számából. Fórum könyvkiadó, Újvidék, 1971 * Izbor članaka o brizi za mađarske izbjeglice 1956.
- A muzslyai kántorok (Létünk, 1998. 3-4.) * Mužljanski kantori (pojci).
- A muzslyai szentbúcsú és a település lakóinak búcsújáró szokásai. (Létünk, 1999. 1-2.) * Mužljanska slava te običaji mjesnih naseljenika.
- Italfogyasztás a népi kultúrában (Létünk, 2000. 1-2.) * Ispijanje vina u narodnom predanju.
- Házassági anyakönyvek tanulsága Muzslyán (Létünk, 2001. 1-2.) * Čemu nas uče mužljanske matične knjige.
- Kész az étel, gyé kend má önni. Hagyományos táplálkozás a muzslyai parasztházban (Létünk, 2002. 3-4) * Kako su se nekada hranili u mužljanskoj seljačkoj kući.
- A forradalom hozta őket össze és A Zrenjanin hetilap irásai 56-ról (Létünk, XXXVI. évfolyam, 2006, 3. szám), Forum Könyvkiadó, Újvidék. * Mađarski ustanak nam je donio našu braću 1956.
- Muzslyai búcsújárók. (Vajdasági Magyar Helytörténeti Egyesület, Évkönyv 4). Topolya, 2013. * Omiljela mužljansa hodočašća.
- Csillagos ég, merre sirat engem az édesanyám? Felsőmuzslyaiak az I. világháborúban (VMHE évkönyv 5). Topolya, 2015. * Uspomene na Prvi svjetski rat u Gornjoj Mužlji.
- A II. világháború ártatlan német áldozatai (VMHE, évkönyv 6). Topolya 2016. * Nevine žrtve Drugog svjetskog rata.
- Az 56-os menekülttáborról Écskán. Bácsország Vajdasági honismereti szemle 2014/4 (71. szám). * Izbjeglički tabor u Ečki 1956.
- A megyeszékhely árnyékában, 125 évvel ezelőtt telepitették Muzslyát. Bácsország, 2015/2 (73. szám) * Pred 125 godina su naselili naši preci Mužlju.
- „Gyik kend mán aratni!” . Az aratás hagyománya Muzslyán. Bácsország, 2015/3 (74. szám). * Žetelački običaji u Mužlji.
- Matičarska služba u mom selu (Selo moje u Vojvodini, Glavni i odgovorni urednik Veselin Lazić, II poglavlje: Nastanak i širenje seoskih naselja. Pčesa/Kulturno-Istorijsko Društvo, Novi Sad, 2005
- Mužlja, Geografske karakteristike i istorijat naselja. Klub Žena „Mužlja“ (Etno Festival Bagljaš, Banat je kao priča, urednik Zoran Slavić, Istorijski Arhiv). Zrenjanin, 2011
-
"Klub žena" – ("Nőiszervezet") u Mužlji, Vojvodina.[1]
-
Aranka Palatinus je dobila 12. Septembra 2015. priznanje za nesebično zalaganje za zajedničko dobro[2]
-
Aranka Palatinus sa ostalim Mužljancima,[3]
-
Aranka Palatinus – 10. septembra 2016. na dan seoske slave[4]
- (sh)
- Aktiv žena „Draginja Nestorov” Sakule
- Istorija mužljanskog života na salašu. Tragom istraživanja Aranke Palatinuš. Prevela sa mađarskog jezika Klementina Rice Majer.
- Inovacije u nastavi Poezija Janez Jelen – Uskrsni slovospjev Posted on2 aprila, 2018 by himmellj Foto Aranka Palatinus
- (hu)
- A forradalom hozta őket össze
(PDF) – Létünk, 36. évf. (2006.) 3. szám, 101–127. o.
- A Zrenjanin hetilap írásai 56-ról
(PDF) – Létünk, 36. évf. (2006.) 3. szám, 157–164. o.
- Palatínus Aranka: Népi táplálkozás a XX. században