Avaris
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/e6/Minoan_fresko_avaris_2.png)
Avaris (egip. ħ.t wʕr.t [hatwaret], stgrč.
Nalazište Tell el-Dab'a, koje pokriva područje od 2 kvadratna kilometra, je danas u ruševinama, ali je enkoć bilo dobro razvijeo trgoačko središte. Artefakti iskopani u hramu sagrađenm u periodu Hiksa potječu iz svih područja egejskog svijeta. Hram je čak imao zidne slike nalik na minojske koje datiraju prije onih nađenih na Kritu u Palači Knossoa. Veliki grob od blatnih opeka je iskopan zapadno od hrama su pronađena grobna dobra poput bakarnih mačeva.
Pred kraj Sedamnaeste dinastije, Ahmose I, osnivač Osamnaeste dinastije, osvojio je Avaris nedugo prije nego što su Hiksi konačno izbačeni iz Egipta. Glavni gtrad Hiksa je nakon egipatskog trijumfa sravnjen sa zemljom. Međutim, nešto poslije toga, kompleks palače je sagrađen od prvih vladara 18. dinastije. Sastojao se dijeliom iz glinenih opeka iz citadele Hiksa te je, izgleda, služio kao kraljevska rezidancija. Oblast palače je bila nastanjena do vremebna Amenhotepa III, a možda čak i Ramzesa II.
Grad je, po svemu sudeći, bio našpušten nakon izbacivanja Hiksa, alije ponovno nastanjen u doba Devetnaeste dinastije, kada je uzep ime Pi-Ramesses (ili Pi-Ramases).
- Reeves, Nicholas. Ancient Egypt, The Great Discoveries, a Year-by-Year Chronicle, Nicholas Reeves, (Thames and Hudson Ltd, London), c 2000. See 1987, Avaris and the Aegean: Minoan Frescoes in Egypt.
- International Standard Bible Encyclopedia, vol. IV, pg. 38. Entry on "Rameses" by Dr. R. W. Pierce, (William B. Eerdmans Publishing Company, Grand Rapids MI) 1988.
- Bietak, Manfred. "Avaris : the capital of the Hyksos : recent excavations at Tell el-Dab´a" (British Museum Press for the Trustees of the British Museum, London) 1996.