Epaf
Epaf (starogrčki: Ἔ
Kad je Ija nakon mnogih lutanja u obličju krave došla do ušća reke Nila, Zevs joj je vratio ljudski lik i razum, a zatim je lakim dodirom oplodio i ona je začela Epafa.[1] Međutim, ljubomorna Hera i dalje je progonila svoju suparnicu. Kureti su po Herinom nalogu sakrili Ijino tek rođeno dete, pa se Ija dala u potragu za svojim detetom. Našla ga je u Siriji, kod kraljice grada Bibla. Po povratku u Egipat Ija se udala za kralja Telegona, koji je i odgojio Epafa. Nakon Telegonove smrti Epaf je zavladao Egiptom.[2]
Epaf se oženio Memfidom, Nilovom kćerkom, ili, po drugoj verziji, Kasiopejom. S njom je imao tri kćerke ― Libiju, Lisijanasu i Tebu. U Memfidinu čast podigao je grad Memfis.[3] Kasnije je Epaf poistovećen s egipatskim herojem Apisom.[4][1]
- ↑ 1,0 1,1 1,2 Srejović & Cermanović-Kuzmanović 1989, s.v. Epaf
- ↑ Pseudo-Apolodor, Biblioteka, II, 1, 3 sqq.
- ↑ Schmitz, Leonhard (1867), „Epaphus (1)”, Smith, William, Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, 1, Boston, pp. 8
- ↑ Herodot, Istorija, III, 27, 1; III, 28, 2.
- Schmitz, Leonhard (1867), „Epaphus (1)”, Smith, William, Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, 1, Boston, pp. 8
- Srejović, Dragoslav; Cermanović-Kuzmanović, Aleksandrina (1989). Rečnik grčke i rimske mitologije. Beograd: Srpska književna zadruga.