Štúrovci
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Slovak_national_awakeners_at_the_painting_of_Jana_Krivosov%C3%A1_in_the_evangelical_church_in_Bratislava.jpg/220px-Slovak_national_awakeners_at_the_painting_of_Jana_Krivosov%C3%A1_in_the_evangelical_church_in_Bratislava.jpg)
Štúrovci boli hlavný prúd slovenského národného hnutia v polovici 19. storočia nazvaný podľa najvýznamnejšej osobnosti Ľudovíta Štúra.
Charakteristika
[upraviť | upraviť zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/Bratislava_Reduta_Slovakia.jpg/220px-Bratislava_Reduta_Slovakia.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0e/Bust_of_Jozef_Miloslav_Hurban_in_the_National_Council_of_the_Slovak_Republic.jpg/220px-Bust_of_Jozef_Miloslav_Hurban_in_the_National_Council_of_the_Slovak_Republic.jpg)
Formovali sa v 90. rokoch zo študentov evanjelického lýcea v Bratislave, ktorí sa združovali v Spoločnosti česko-slovanskej.
Národný jazyk
[upraviť | upraviť zdroj]Od roku 1834 stál v rámci spoločnosti verne po boku Štúra Jozef Miloslav Hurban a Michal Miloslav Hodža, s ktorými v Hlbokom uzákonil v roku 1843 štúrovskú slovenčinu na základe stredoslovenského nárečia[1] (v roku 1844 vydal Hurban druhý ročník almanachu do literárneho života[2], prvé literárne prejavy štúrovskej slovenčiny nachádzame napríklad (v tvorbe Janka Kráľa či Ján Francisciho[3][4]).
Na legitimizovanie nového jazyka, štúrovci navštívili predstaviteľa generácie bernolákovcov, Ján Hollého, na Dobrej Vode 17. júla 1843. Táto udalosť sa do kolektívnej pamäti Slovákov zapísala ako púť k Jánovi Hollému so žiadosťou o požehnanie pre novú spisovnú slovenčinu, ktoré aj dostali (udalosť namaľoval Andrej Kováčik).[5]
Literatúra
[upraviť | upraviť zdroj]Štúrovci a post-štúrovci výrazne zasiahli do slovenskej literatúry prostredníctvom tvorby poézie (Janko Kráľ, Ján Francisci, Andrej Sládkovič, Ján Botto, Samo Chalupka, Mikuláš Dohnány), prózy (Jozef Miloslav Hurban, Ján Kalinčiak),[2] cestopisov, drámy (Jonáš Záborský, Ján Palárik). Podieľali sa aj na zbieraní ľudovej slovesnosti (Ján Francisci[6], Samuel Reuss, Pavol Dobšinský, Ján Rotarides).
Filozofia
[upraviť | upraviť zdroj]Filozoficky boli ovplyvnení nemeckou klasickou filozofiou, predovšetkým filozofiou dejín Herdera a Hegla (Štúr, Hurban, Sládkovič), mesianizmom Schellinga a ruských a poľských mystikov (Hodža, Hroboň, Kellner-Hostinský), čiastočne francúzskou osvietenskou filozofiou (predovšetkým Ján Francisci, Štefan Marko Daxner). To viedlo neskôr k rozdeleniu na hegeliánov a anti-hegeliánov (mesianistov).[7][8] Filozoficko-právne idey transformovali do štátoprávnych dokumentov ako Nitrianske žiadosti, Liptovské žiadosti, Žiadostí slovenského národa a v rámci post-štúrovských aktivít do Memoranda národa slovenského.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Tren%C4%8D%C3%ADn%2C_pam%C3%A4tn%C3%ADk_n%C3%A1rodn%C3%BDch_budite%C4%BEov.jpg/220px-Tren%C4%8D%C3%ADn%2C_pam%C3%A4tn%C3%ADk_n%C3%A1rodn%C3%BDch_budite%C4%BEov.jpg)
Politika
[upraviť | upraviť zdroj]V duchu moderných európskych politických ideí štúrovci odmietali systém Svätej aliancie, feudalizmus, absolutizmus, privilégiá šľachty, maďarizáciu, požadovali suverenitu národa, zásadu ústavnosti a zastupiteľstva. V revolučnom roku 1848 spoločne vyhlásili Žiadosti slovenského národa (prvý kultúrno-politický akt Slovákov na celonárodnej úrovni[2], ktorý má národné, demokratické a pokrokovo-liberálne, ako aj národno-hospodárske a tiež sociálne motívy[9]; pri jeho iniciování, tvorbe a vyhlásení stáli Štúr, Hurban, Hodža, ale aj Francisci a Daxner[2]).
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ae/Francisci.jpg/220px-Francisci.jpg)
Národno-oslobodzovací boj
[upraviť | upraviť zdroj]Štúrovci tiež stáli pri založení prvej Slovenskej národnej rady a organizovali Slovenské povstanie, na ktorom sa podľa Š. S. Osuského zúčastnilo približne 30 tisíc mužov (15 tisíc vyzbrojených).[2]
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ee/Bust_of_%C5%A0tefan_Marko_Daxner_in_The_Alley_of_National_Awakeners%2C_Martin%2C_Slovakia.jpg/220px-Bust_of_%C5%A0tefan_Marko_Daxner_in_The_Alley_of_National_Awakeners%2C_Martin%2C_Slovakia.jpg)
Predstavitelia
[upraviť | upraviť zdroj]- Ľudovít Štúr
- Ján Kalinčiak
- Samo Chalupka
- Andrej Sládkovič
- Janko Kráľ
- Ján Botto
- Janko Matúška
- Michal Miloslav Hodža
- Jozef Miloslav Hurban
- August Horislav Škultéty
- Samo Tomášik
- Viliam Pauliny-Tóth
- Ján Francisci-Rimavský
- Samo Bohdan Hroboň
- Ján Rotarides
- Jakub Grajchman
- August Radislav Roy
- August Horislav Krčméry
- Ján Krasomil Gáber
- Rudolf Homola
- Ľudovít Jaroslav Šulek
- Samuel Dobroslav Štefanovič
- Peter Kellner-Hostinský
Rok odkazu štúrovcov
[upraviť | upraviť zdroj]„ | Štúrovci začali národný projekt, ktorý má presah až do našich dní. Bez nasadenia štúrovcov za slovenský národ v 19. storočí a vytvorenia úplne prvých inštitúcií i organizácií v našej národnej kultúre, či politike by dnešná Slovenská republika jednoznačne nevznikla. Oni vytvorili prvú Slovenskú národnú radu v roku 1848, založili Maticu slovenskú, vôbec prvú politickú stranu Slovákov – vtedajšiu Slovenskú národnú stranu. Rovnako dali základ slovenského školstva, literatúry, kodifikovali slovenčinu. To sú silné piliere, bez ktorých by slovenská štátnosť dnes nebola. | “ |
– Dr. Marián Gešper, predseda Matice slovenskej o štúrovcoch po odhalení busty Štefana Marka Daxnera v Martine pri príležitosti ROKU ODKAZU ŠTÚROVCOV https://matica.sk/vyznamni-sturovci-sa-narodili-pred-dvesto-rokmi-matica-slovenska-si-ich-pripomenula-v-martine/ |
Matica slovenská vyhlásila rok 2022 za ROK ODKAZU ŠTÚROVCOV a pri tejto príležitosti pripravila a spolupodieľala sa na sérii slávnostných, kultúrnych, osvetových, vzdelávacích aj turistických podujatí, vernisáží a výstav, vedeckých konferencií, odhalenia pamätných izieb, pamätných tabúľ, búst, publikovaní vedeckých a populárno-náučných článkov, populárno-náučných brožúr a taktiež prípravy dokumentárnych filmov.[10][11][12]
-
Profesor Rudolf Dupkala prednáša o filozofii štúrovcov na štúrovskej konferencii, ktorú usporiadala Matica slovenská pri príležitosti Roku odkazu štúrovcov
-
Záznam z konferencie o štúrovcoch v dokumente Matice slovenskej
-
Podujatie štúrovci na Šariši
-
Busty a pamätné tabule štúrovcov odhalené Maticou slovenskou v rámci Roku odkazu štúrovcov
-
Spomienka na štúrovca Bohuslava Nosáka v Sabinove
-
Obal brožúry a výstavy Odkaz šturovskej generacie, ktorú vytvorila Matica slovenská pri príležitosti Roku odkazu štúrovcov
-
Prezentácia knihy Štúrovci a Hegel v Prahe
-
Divadelný odbor Matice slovenskej hrá scénku s Jánom Kalinčiakom k jeho dvestoročnici
-
Logo Roku odkazu štúrovcov
Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Uzákonenie spisovnej slovenčiny [online]. rtvs.sk, [cit. 2022-06-20]. Dostupné online.
- ↑ a b c d e MADURA, Pavol; PARENIČKA, Pavol: Odkaz štúrovskej generácie. Martin : Matica slovenská, 2022
- ↑ Pišút 1984, s. 147
- ↑ Ján Francisci Rimavský (1822-1905) [online]. rtvs.sk, [cit. 2022-06-20]. Dostupné online.
- ↑ Návšteva Štúra, Hurbana a Hodžu u Jána Hollého na Dobrej Vode [online]. Slovenské národné múzeum, [cit. 2022-06-20]. Dostupné online.
- ↑ Janko Francisci [online]. 2022-05-24, [cit. 2022-06-20]. Dostupné online.
- ↑ DUPKALA, Rudolf; PERNÝ, Lukáš. Štúrovci a Hegel: K problematike slovenského hegelianizmu a anti-hegelianizmu. [s.l.] : Prešovská univerzita v Prešove, 2021-08-31. Google-Books-ID: pSRAEAAAQBAJ. Dostupné online. ISBN 978-80-555-2717-8.
- ↑ PERNÝ, Lukáš. The Roots of Slovak Utopianism and Utopian Concepts of 1848. Filosofija. Sociologija, 2021-01-24, roč. 32, čís. 1. Dostupné online [cit. 2022-06-19]. ISSN 2424-4546. DOI: 10.6001/fil-soc.v32i1.4377. (po anglicky)
- ↑ PERNÝ, Lukáš. Štefan Marko Daxner [online]. 2022-04-11, [cit. 2022-06-20]. Dostupné online.
- ↑ MATUŠKOVÁ, Veronika. Matica slovenská vyhlásila rok 2022 za Rok odkazu štúrovcov [online]. 2021-11-29, [cit. 2022-06-19]. Dostupné online.
- ↑ TERAZ.SK. Matica slovenská si uctí dvojsté výročie narodenia štúrovcov [online]. TERAZ.sk, 2022-05-23, [cit. 2022-06-19]. Dostupné online.
- ↑ Matica slovenská vyhlásila rok 2022 za Rok odkazu štúrovcov [online]. Pravda.sk, 2021-12-01, [cit. 2022-06-19]. Dostupné online.