Rod Bourbon-Parma
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/83/Coat_of_arms_of_the_House_of_Bourbon-Parma.svg/220px-Coat_of_arms_of_the_House_of_Bourbon-Parma.svg.png)
Rod Bourbon-Parma je menšia talianska vetva šlachtického rodu Bourbonovcov. Vládla vojvodstvám Parma, Piacenza, Guastalla a Lucca, aj kráľovstvu Etrúria.
Rod Bourbonovcov-Parmských pochádza z francúzskeho kráľovského rodu Kapetovcov (legitímnou mužskou líniou) a je dedičom dynastie Farnézovcov. Pochádza z neho niekoľko panovníkov krajín katolíckej a pravoslávnej Európy a v súčasnosti od roku 1964 vládne Luxemburskému veľkovojvodstvu.
História rodu
[upraviť | upraviť zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/Felipe_V_e_Isabel_de_Farnesio.jpg/220px-Felipe_V_e_Isabel_de_Farnesio.jpg)
Bourbonovci-Parmovci vznikli manželstvom španielskeho kráľa Filipa V. s princeznou Alžbetou Farnese, poslednou predstaviteľkou parmskej dynastie Farnese, ktorá bola mladšou španielskej vetvou kapetovského rodu Bourbonovcov.
Rod bol založený v roku 1748 Karolom III. (najstarším synom Filipa V. a Alžbety Parmsko-Farónskej) a jeho mladším bratom, Filipom I. Parmským. Počas Veľkej francúzskej revolúcie a Napoleonovho cisárstva sa s rodom Bourbon-Parma zaobchádzalo zle. Dokonca boli ich majetky aj skonfiškované. Po Viedenskom kongrese (1815) bolo Parmské vojvodstvo zverené bývalej cisárovnej Márii Lujze Habsbursko-lotrinskej a Bourbon-Parmovci dostali vojvodstvo Lucca ako náhradu za stratu svojich majetkov.
Rod bol v roku 1860 definitívne zbavený svojich talianskych dŕžav v rámci Risorgimenta. Bourbon-Parmovci si napriek tomu udržali svoje postavenie a časté manželské zväzky ich naďalej spájali so suverénnymi katolíckymi, aj pravoslávnymi dynastiami Európy.
Po smrti posledného panovníckeho vojvodu Roberta I. v roku 1907 a následne po Prvej svetovej vojne bol rod Bourbon-Parma značne rozštiepený a viacerí jeho členovia sa zapojili do politického života.
Zatiaľ čo najstaršia vetva si naďalej nárokovala svoje práva na Parmské vojvodstvo, mladšia vetva sa postavila na čelo španielskeho karlistického hnutia, a ďalšia vetva sa stala hlavou Luxemburska sobášom s veľkovojvodkyňou Šarlotou I..
Rod sa v roku 1974 na istý čas opäť zjednotil, no od roku 1977 sa opäť rozdelil na dve protichodné línie.
Predstavitelia rodu
[upraviť | upraviť zdroj]Suverénni parmskí vojvodovia
[upraviť | upraviť zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ae/Felipe_de_Parma1.png/220px-Felipe_de_Parma1.png)
- Karol I. Parmský (1731-1735), budúci Karol III. španielsky
- Filip I. Parmský (1748-1765), jeho mladší brat
- Ferdinand I. Parmský (1765-1802), jeho syn
Králi Etrúrie
[upraviť | upraviť zdroj]- Ľudovít (Etrúria) (1801-1803), jeho syn
- Ľudovít II. z Etrurie (1803-1807), jeho syn (známy ako Karol Ľudovít z Luccy a Karol II. z Parmy)
Suverénny vojvodcovia z Luccy
[upraviť | upraviť zdroj]- Mária Lujza Bourbonská (1815-1824), vdova po Ľudovítovi I.
- Charles-Louis de Lucques (1824-1847), ich syn
Suverénni parmskí vojvodovia
[upraviť | upraviť zdroj]- Karol II. Parmský (1847-1849) ( na parmský trón nastúpil po smrti cisárovnej Márie Lujze Habsbursko-lotrinskej)
- Karol III. Parmský (1849-1854), jeho syn
- Robert I. Parmský (1854 - 1860), jeho syn
Titulovaní parmskí vojvodovia
[upraviť | upraviť zdroj]- Robert I. Parmský (1860-1907)
- Henri Bourbon-Parmský (1907-1939), jeho syn
- Joseph Bourbon-Parmský (1939-1950), jeho brat
- Élie Bourbon-Parmský (1950-1959), jeho brat
- Robert (II.) Bourbon-Parmský (1959-1974), jeho syn
Karlistickí predstavitelia
[upraviť | upraviť zdroj]- François-Xavier de Bourbon-Parme, karlistický pretendent na španielsky trón (1936-1977), strýko Roberta (II.) a syn Roberta I.
- Sixte-Henri de Bourbon-Parme, jeho najmladší syn (od roku 1977)
Parmskí vojvodovia a karlistickí pretendenti
[upraviť | upraviť zdroj]- François-Xavier de Bourbon-Parme (1974-1977), vyššie
- Charles-Hugues de Bourbon-Parme (1977-2010), jeho najstarší syn, karlistický pretendent do roku 1978
- Charles-Xavier de Bourbon-Parme (od roku 2010), jeho syn
Luxemburskí veľkovojvodovia
[upraviť | upraviť zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fd/Henri_of_Luxembourg_%282009%29.jpg/220px-Henri_of_Luxembourg_%282009%29.jpg)
- Ján (1964-2000), vnuk Roberta I.
- Henri (od roku 2000), jeho syn
Manželky z rodu
[upraviť | upraviť zdroj]Medzi významné manželky z rodu patri napríklad:
- Zita Bourbonsko-Parmská, rakúska cisárovná a uhorská kráľovná (1916-1918), dcéra Roberta I.
- Mária Lujza Parmská, španielska kráľovná (1788-1808), dcéra Filipa I.
Ďalšie osobnosti z rodu
[upraviť | upraviť zdroj]- Izabela Bourbónska (1741), prvá manželka budúceho cisára Svätej ríše rímskej Jozefa II.
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Maison de Bourbon-Parme na francúzskej Wikipédii.