Chrbtica
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/83/Gray_111_-_Vertebral_column.png/220px-Gray_111_-_Vertebral_column.png)
(Zdroj: Gray’s Anatomy of the Human Body.
Chrbtica (iné názvy: chrbtová kosť[1], zriedkavo, nárečovo alebo zastarano: páter[2][3][4]; zastarano: chrbetová kosť, chrbetná kosť[5]; lat. columna vertebralis) je názov osovej kostry (teda osovej časti kostry) stavovcov. Inými slovami je to súhrn stĺpovito usporiadaných stavcov (odtiaľ pochádza latinský, anglický a nemecký názov chrbtice - „stavcový stĺp“).
Chrbtica živočíchov
[upraviť | upraviť zdroj]U rýb nahrádza chordu (chrbtovú strunu) a pozostáva z veľkého množstva nediferencovaných stavcov, ktoré niekedy u jedného jedinca majú rôzne veľkosti. U obojživelníkov je spravidla len 9 stavcov, ale napríklad niektoré mloky majú 63 stavcov. U plazov sa chrbtica delí na prednú, krížovú a chvostovú časť. U vtákov je chrbtica tvorená rôznym počtom značne pozmenených stavcov. Krčná časť má 26 stavcov, začiatok hrudnej časti 3-10 stavcov (u niektorých vtákov je časť z nich zrastená). Koniec hrudnej časti spolu s ostatnými stavcami (okrem zadných chvostových) sú zrastené a tvoria mohutnú krížovú kosť pevne zrastenú s panvou. Zadné chvostové stavce sú značne zredukované (5-8 voľných stavcov a tzv. pygostyl). U cicavcov sa chrbtica skladá zo stáleho počtu stavcov v krčnej (7, z toho prvé dva sú atlas a axis), bedrovej (6) a krížovej časti (4 stavce zrastené do krížovej kosti), ale počet stavcov v hrudnej (12-15) a najmä chvostovej (3-5) časti je rôzny.
Chrbtica človeka
[upraviť | upraviť zdroj]Je tvorená z 33 až 34 stavcov (lat. vertebrae), medzistavcových platničiek (lat. disci intervertebrales) a väzov. Stavce sú krátke kosti, z ktorých každý má v sebe otvor. Otvory v jednotlivých stavcoch (lat. foramina magna) vytvárajú spolu chrbticový kanál, v ktorom je uložená miecha, z nej vystupujú pomedzi stavce miešne nervy.
Embryonálny vývoj chrbtice
[upraviť | upraviť zdroj]Chrbtica sa vyvíja zo somitov, ktoré sa postupne diferencujú na jej jednotlivé časti - stavce a medzistavcové platničky. Počas vývoja sa somity vytvárajúce stavce polohovo posúvajú oproti myotómom - základom budúceho svalstva. Tento proces sa označuje ako resegmentácia stavcov. Výsledkom je stav, kedy svaly prebiehajú od jedného stavca k druhému a môžu tak nimi pohybovať.
Stavba
[upraviť | upraviť zdroj]Chrbtica siaha od spodiny lebky až po panvu. Tvorí priemerne 1/3 celkovej výšky dospelého človeka, pričom asi cca 20% z jej výšky tvoria medzistavcové platničky. Je dvakrát esovito prehnutá. Vytvára krčnú (vrchol vo výške C4/5) a driekovú lordózu (vrchol L3/4) - prehnutie dopredu; a hrudnú (vrchol v Th6/7) a krížovú kyfózu (prehnutie dozadu). Zakrivenia sa vyvíjajú postupne, typické esovité prehnutie vzniká až v odbdobí, kedy sa dieťa naučí chodiť. Chrbtica je za normálnych okolností mierne zakrivená i vo frontálnej rovine - tzv. fyziologická skolióza.
Delí sa na 5 častí, podľa ktorých sú pomenované aj stavce. Chrbtica je zložená zo:
- 7 krčných stavcov (lat. vertebrae cervicales)
- 12 hrudníkových stavcov (lat. vertebrae thoracicae)
- 5 driekových stavcov (lat. vertebrae lumbales)
- 5 krížových stavcov (lat. vertebrae sacrales) zrastených do krížovej kosti (lat. os sacrum)
- 4 až 5 kostrčových stavcov (lat. vertebrae coccygeae) zrastených do kostrče (lat. os coccygeum)
Stavce sú v medicíne označované veľkým písmenom alebo skupinou písmen podľa latinského názvu časti, v ktorej sa nachádzajú a číslom. Napríklad: C3, Th5, L4, S1 a Cocc.
Fyziológia
[upraviť | upraviť zdroj]Chrbtica je dôležitá pre stavbu a pohyb hlavy a trupu. Tvorí kĺby s rebrami, to znamená nesie hrudný kôš, a má preto význam pri dýchacích pohyboch. Nesie hmotnosť hlavy a ďalších častí tela a prenáša ju cez panvu na dolné končatiny. U človeka je kvôli vzpriamenému držaniu tela vystavená veľkým tlakom, hlavne v driekovej oblasti.
Pohyblivosť chrbtice
[upraviť | upraviť zdroj]Základné pohyby, ktoré umožňujú medzistavcové spojenia sú:
- Predklon (lek. anteflexia) a záklon (lek. retroflexia), obidva maximálne o 90°.
- Úklon (lek. lateroflexia) do strán je možný v krčnej chrbtici o 30°, v driekovej chrbtici o 35°.
- Otáčanie (lek. rotácia alebo torzia) je najlepšia v krčnej chrbtici, okolo 65°, v hrudnej chrbtici je okolo 30° a v driekovej je takmer nemožná, maximálne je to 10°. Celková rotácia hlavy oproti panve sa pohybuje medzi 90 až 120°.
Chrbtica má tzv. funkciu pufra čo znamená, že funguje ako tlmič nárazov; napomáha tomu i jej zakrivenie a pružné medzistavcové platničky. Jej stabilitu okrem spojení chrbtice v hlavnej miere zabezpečujú svalový korzet, tj. množstvo svalov a väzov, ktoré ju spevňujú, udržujú jej formu a umožňujú príslušné synchrónne pohyby.
Choroby chrbtice
[upraviť | upraviť zdroj]Choroby a lekárske výkony súvisiace s chrbticou sa začínajú na spondyl- alebo vertebr-.
- dorzalgia a lumbalgia - bolesť chrbta,
- skolióza - posunutie chrbtice do strany,
- osteochondróza chrbtice - degeneratívne zmeny medzistavcovej platničky
Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Zdroje
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ kosť. In: Krátky slovník slovenského jazyka
- ↑ páter. In: Slovník slovenského jazyka (Peciar)
- ↑ páter. In: Slovník slovenských nárečí
- ↑ páter. In: Historický slovník slovenského jazyka
- ↑ kosť. In: Historický slovník slovenského jazyka