Chválkovice
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/40/OL_Chv%C3%A1lkovice.png/220px-OL_Chv%C3%A1lkovice.png)
Chválkovice (nem. Chwalkowitz) sú bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. Nachádza sa severovýchodne od centra mesta. V roku 2011 tu žilo 2 318 obyvateľov v 535 domoch.
Obec bola k 23. aprílu 1919 spolu s ďalšími ôsmimi obcami a dvoma mestami pripojená k Olomoucu vytvárajúc Veľký Olomouc.
Dejiny
[upraviť | upraviť zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/43/Kostel_svat%C3%A9_Barbory_-_zadn%C3%AD_pohled%2C_Selsk%C3%A9_n%C3%A1m%C4%9Bst%C3%AD%2C_Olomouc_-_Chv%C3%A1lkovice.jpg/220px-Kostel_svat%C3%A9_Barbory_-_zadn%C3%AD_pohled%2C_Selsk%C3%A9_n%C3%A1m%C4%9Bst%C3%AD%2C_Olomouc_-_Chv%C3%A1lkovice.jpg)
Prvé písomné zmienky o obci pochádzajú z rokov 1220 (Squalcowiz) a 1228 (Kwalkowiz). Vtedy obec patrila velehradskému kláštoru, ale už v roku 1287 ju získalo ako tzv. komorný statok olomoucké biskupstvo, ktorému patrila až do roku 1850, kedy vznikli obecné samosprávy a Chválkovice sa osamostatnili. Po roku 1778 bola povinnosť roboty nahradená peňažnými odvodmi a miestny veľkostatok bol rozparcelovaný medzi tunajších osadníkov. Pôvodná kaplnka sv. Urbana bola v roku 1667 prestavaná na kostol sv. Barbory, ktorý sa v roku 1855 stal centrom novej farnosti. Význam obce zvýrazňovala aj existencia starej školy, do ktorej chodili nielen chválkovické deti, ale i deti z okolia. Budovanie olomouckej pevnosti sa obce dotklo len nepriamo a to tak, že v roku 1857 bol priamo pri jej zástavbe postavený dodnes zachovaný fort č. II a o niekoľko rokov neskôr na juhovýchode ešte dva ďalšie, ktoré sa však nezachovali do dnešného dňa.
Chválkovice sa stali pre Olomouc dôležitými, keď tu bola v roku 1889 dokončená parná vodáreň, ktorá cez vodojem na Tabulovom vrchu začala mestu dodávať prvú kvalitnú vodu. Roku 1906 Chválkovice získali poštu a v roku 1910 bola obec elektrifikovaná. Priemysel tu nebol silný, okrem mlynu tu fungovala len cukrárska výroba TOKO a povrazárna Tobias a Steipe. Pôsobilo tu ale niekoľko spolkov, vzhľadom k národnostnému zloženiu len českých, napríklad Slovanský robotnícky spolok, čitateľsko-spevácky spolok Jaroslav, Sokol, DJT, Orel alebo osvetový spolok Jeroným s ochotníckym divadlom.
Dňa 23. apríla 1919 vznikol Veľký Olomouc a Chválkovice sa stali jeho súčasťou. O štyri roky neskôr podala skupina občanov návrh na opätovné osamostatnenie obce, ale bol vládou zamietnutý. Keď sa obec pripojila k Olomoucu, bola do nej zavedená mestská kanalizácia a začalo fungovať pravidelné autobusové spojenie s centrom mesta. Počas 60. a 70. rokov 20. storočia sa v katastri obce pri rieke Bystřice smerom na Bělidla začal viac rozvíjať priemysel.
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Obyvateľov | 798 | 941 | 1433 | 1898 | 2310 | 2334 | 2804[p 1] |
Domov | 93 | 99 | 141 | 180 | 217 | 222 | 325 |
Rok | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 |
Obyvateľov | 2721 | 2418 | 2543 | 2339 | 2173 | 2266 | 2318 |
Domov | 428 | ? | 459 | 446 | 453 | 484 | 535 |
- ↑ Z toho 2580 osôb národnosti československej, 205 nemeckej a 19 ostatných.
Pamätihodnosti
[upraviť | upraviť zdroj]- kostol sv. Barbory
- fort č. II. pevnosti mesta Olomouca
- vodáreň v Chválkoviciach, jediná dochovaná parná vodáreň v Česku, kultúrna a technická pamiatka
- kríže, pomníky, sochy, reliéfy a ozdobné portály gazdovských domov,
Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Chválkovice
Zdroj
[upraviť | upraviť zdroj]- Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Chválkovice na českej Wikipédii.