Batwa
![]() Pripadnik plemena Batwa s tradicionalnim lokom in puščico | |
Regije z večjim številom pripadnikov | |
---|---|
Ruanda, Burundi, Kongo, Tanzanija, Uganda | |
Jeziki | |
kindžaruanda, kirundi, rukiga | |
Religija | |
7 % kristjani[1] | |
Sorodne etnične skupine | |
Hutuji, Tutsiji |
Pripadniki plemena Batwa so pigmejci. En pripadnik plemena je Omutwa ali Mutwa. V Ugandi živi nekaj tisoč Batwancev oziroma 0,02 % ugandske populacije. Živijo v okrožjih Kabale, Kanungu, Kisoro in Rukungiri.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Batwa.jpg/220px-Batwa.jpg)
Kljub temu, da je termin pigmejec za nekatere žaljiv, opisuje črne ljudi, ki živijo v ekvatorialnem deževnem gozdu in so nižje rasti (pod 150 cm). Pigmejci živijo v Burundiju, Srednjeafriški republiki, Demokratični republiki Kongo, Kongu, Kamerunu, Gabonu, Ruandi in Ugandi. Imajo jih za prve prebivalce tega predela Afrike.
V Ugandi živi nekaj tisoč Batwancev oziroma 0,02 % ugandske populacije. Živijo v okrožjih Kabale, Kanungu, Kisoro in Rukungiri.
Tradicionalno življenje
[uredi | uredi kodo]Batwanci so bili lovci in nabiralci, ki so živeli v naseljih, velikih od deset hiš, v katerih je živelo 20 do 30 ljudi. Skupaj so živeli najbljižji moški sorodniki, starši njihovih žena in družine njihovih sester. Za koče so uporabljali sorghum, suhe liste bananovcev in travo, gradile pa so jih ženske. Poglavar vasi je bil po navadi najstarejši moški in vsak obiskovalec ga je moral vljudno pozdraviti.
Gozd je bil njihov prijatelj, zaščitnik in bog. Živeli so v stiku z naravo, poznali zdravilne lastnosti večine rastlin in hranilnost sadežev.
Moški so okoli intimnih predelov nosili živalsko kožo, dekorirali so si roke. Ženske so okoli vratu nosile ogrlice.
Batwanci so bili spretni v uporabi loka, bili so dobri plesalci in odlični igralci orglic. Ruandski dvori so jih cenili kot vojake in plesalce, še danes pa so poznani po svojih košarah, lončenih izdelkih in marihuani.
Moderno življenje
[uredi | uredi kodo]Zaradi krčenja gozdov, njihovega življenjskega prostora, je bilo življenje Batwancev kot lovcev in nabiralcev uničeno. Poleg tega je vlada večino njihovega ozemlja proglasila za nacionalne parke, kjer danes živijo ogrožene gorile, Batwanci pa so se morali odseliti. Kljub temu, da se vladne in nevladne organizacije trudijo pomagati temu plemenu, predvsem z nakupi zemljišč, so trenutne razmere precej slabe.
Batwanci ob jezeru Bunyonyi
[uredi | uredi kodo]V preteklosti je bilo veliko spopadov med plemenoma Bakiga in Batwa ob jezeru Bunyonyi, kasneje pa se je izkazalo da so loki Batwancev boljše orožje od nasprotnikovih sulic. Še bolj zanimivo pa je, da je v začetku 20. stoletja Katuregye, pripadnik plemena Bakiga, organiziral vojsko Batwancev proti angleškim kolonialistom.
Sklici
[uredi | uredi kodo]- ↑ Johnstone, Patrick, and Jason Mandryk. Operation World. Waynesboro, GA: Paternoster Lifestyle, 2001. (angleško)