Christen Longberg
Christen Longberg | |
---|---|
![]() Christen Longberg | |
Rojstvo | 4. oktober 1562 Danska |
Smrt | 8. oktober 1647[1][2] (85 let) København |
Državljanstvo | ![]() |
Poklic | astronom, univerzitetni učitelj, matematik |
Christen Longberg (Longomontan), pravo ime Christian Sørensen Severin, danski astronom, astrolog in matematik, * 4. oktober 1562, vas Longberg, Jutlandija, Danska, † 8. oktober 1647, København.
Življenje in delo
[uredi | uredi kodo]Njegov oče po imenu Søren ali Severin je umrl, ko je bil star osem let. Zanj je začel skrbeti njegov stric. Poslal ga je na šolanje v Lemvig na zahodu Danske. Po treh letih je odšel k materi, ker je potrebovala njegovo pomoč pri delu na poljih. Strinjala se je, da je pozimi lahko študiral z duhovnikom župnije. To je veljalo do leta 1577. Tedaj je zaradi zlonamernosti nekaterih svojih sorodnikov in zaradi želje po znanju odšel v Viborg.
Tu se je vpisal na klasično gimnazijo in delal, da bi lahko plačeval svoje stroške. Leta 1588 je odšel v København, ki je slovel po dobrih univerzah. Leta 1589 ga je za pomočnika vzel Tycho de Brahe na svojem observatoriju Uraniborg. Tu je ostal osem let. Z de Brahejem sta zapustila otok Hueen. 1. junija 1597 je odšel študirati na nekatere nemške univerze. Januarja 1600 se je spet pridružil de Braheju v Pragi in dokončal Lunino teorijo svojega učitelja. Avgusta se je vrnil domov.
Obiskal je Frombork, kjer je opazoval Nikolaj Kopernik. Magistriral je na Univerzi v Rostocku. V Kobenhavnu je našel pokrovitelja, danskega kanclerja Christiana Friisa, ki ga je zaposlil na svojem domu. Leta 1603 so ga imenovali za rektorja šole v Viborgu. Dve leti kasneje so ga izbrali za profesorja na Univerzi v Kobenhavnu. Leta 1607 so mu podelili stolico za matematiko, kjer je ostal vse do svoje smrti.
Longberg ni bil napredni učenjak. zagovarjal je de Brahejeve napačne poglede o refrakciji, verjel je, da so kometi glasniki zla in bil je prepričan, da je rešil problem kvadrature kroga. Izračunal je, da je obseg kroga s premerom 43 enak kvadratnemu korenu od 18252, kar da 3,14185 ... za vrednost števila
Longberg se je ukvarjal s problemom vrtenja Zemlje okrog svoje osi.
Delo
[uredi | uredi kodo]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Longomontanus_-_Inventio_quadraturae_circuli%2C_1634_-_194280.jpg/200px-Longomontanus_-_Inventio_quadraturae_circuli%2C_1634_-_194280.jpg)
Njegova glavna dela iz matematike in astronomije so:
- Systemalis Mathematici, itd. (1611),
- Cyclometria e Lunulis reciproce demonstrata, itd. (1612),
- Disputatio de Eclipsibus (1616),
- Astronomia Danica, itd. (1622),
- Disputationes quatuor Astrologicae (1622),
- Pentas Problematum Philosophae (1623),
- De Chronoiabio Historico, seu de Tempore Dispulatsones tres (1627),
- Geometriae quaesita XIII. de Cyclometria rabionali et vera (1631),
- Inventio Quadraturae Circuli (1634),
- Disputatio de Matheseos Indole (1636),
- Coronis Problematica ex Mysteriis trium Numerorum (1637),
- Problemata duo Goemetrica (1638),
- Problema contra Paulum Guidinum de Circuli Mensura (1638),
- Introductio in Theatrum Astronomicum (1639),
- Rotundi in Piano, itd. (1644),
- Admiranda Operatio trium Numerorum 6, 7, 8, itd. (1645),
- Caput tertium Libri primi de absoluta Mensura Rotundi plani, itd. (1646).
- ↑ data.bnf.fr: platforma za odprte podatke — 2011.
- ↑ Dansk Biografisk Lexikon