Geografija Poljske
![]() | |
Celina | Evropa |
---|---|
Regija | Nemško-poljsko nižavje |
Koordinati | 52°00′N 20°00′E / 52.000°N 20.000°E |
Površina | rang 69. |
• Skupaj | 312.696 km2 |
• Kopno | 98,52% |
• Voda | 1,48% |
Obala | 770 km |
Meje | 3582 km |
Najvišja točka | Risi, 2499 m |
Najnižja točka | Raczki Elbląskie, -1,8 m |
Najdaljša reka | Visla, 1047 km |
Največje jezero | Jezero Śniardwy, 113,4 km² |
Podnebje | zmerno podnebje |
Teren | močvirja, planote, hribi, gore |
Naravni viri | premog, žveplo, baker, srebro, zemeljski plin, železo, cink, svinec, sol, njive |
Izključna ekonomska cona | 30.533 km² |
Poljska je država, ki se razteza čez severnoevropsko nižino od Sudetov in Karpatov na jugu do peščenih plaž Baltskega morja na severu. Poljska je peta najbolj naseljena država Evropske unije in deveta največja država v Evropi po površini. Ozemlje Poljske obsega približno 312.696 kvadratnih kilometrov, od tega je 98,52 % kopnega in 1,48 % vode. Poljska obala je bila ocenjena na dolžino 770 km. Najvišja točka na Poljskem je gora Rysy z 2501 m nadmorske višine.[1]
Poljska je topografsko raznolika država; čeprav je večina osrednjega ozemlja ravninska, je drugod veliko jezer, rek, hribov, močvirij, plaž, otokov in gozdov. Baltska obala ima dve naravni pristanišči, večje je Gdansk ((poljsko Gdańsk), tudi glavno mesto Pomorjanskega vojvodstva in manjše v bližini Szczecina na skrajnem severozahodu glavno mesto Zahodnopomorjanskega vojvodstva. Severovzhodna regija, znana tudi kot Mazursko pojezerje z več kot 2000 jezeri, je gosto gozdnata in redko poseljena.[2] Južno od jezerskega okrožja in čez osrednjo Poljsko se razteza obsežna ravninska regija vse do Sudetov na češki in nemški meji na jugozahodu ter do Karpatov na češki, slovaški in ukrajinski meji jugovzhodu. Osrednje nižine so nastale z ledeniško erozijo v pleistocenski ledeni dobi.
Najdaljša in najvidnejša reka v državi je Visla z dolžino 1047 kilometrov, ki je tudi deveta najdaljša reka v Evropi. Druge pomembne reke znotraj državnih meja sta Varta z dolžino 808,2 km in Odra z dolžino 742 km. Največje poljsko jezero je Śniardwy s površino 113,4 km2, sledi pa mu Mamry s površino 104 km2.[3]
Sklici
[uredi | uredi kodo]- ↑ Siwicki, Michał (2020). »Nowe ustalenia dotyczące wysokości szczytów w Tatrach«. geoforum.pl (v poljščini). Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 9. oktobra 2021. Pridobljeno 9. oktobra 2021.
- ↑ Masurian Lake District, at mazury.info.pl (poljsko)
- ↑ »Jezioro Śniardwy - Moje Mazury«. mojemazury.pl.