Gerhard Munthe var en norsk maler og dekorativ kunstner.
![Bjerkeskog om høsten](https://media.snl.no/media/28749/article_topimage_NG.M.00831.jpg)
Gerhard Munthe
Faktaboks
Gerhard Peter Frantz Wilhelm Munthe
- Født
- 19. juli 1849, Elverum, Hedmark
- Død
- 15. januar 1929, Lysaker, Akershus
- Virke
- Maler
- Familie
-
Foreldre: Distriktslege Christopher Pavels Munthe (1816–84) og Christine Margrethe Pavels Aabel (1827–87).
Gift 21.12.1886 med Sigrun Sandberg (26.2.1869–8.1.1957), datter av overrettssakfører Jørgen Flood Sandberg (1836–81) og Jenny Dahl (1846–1914), ekteskapet oppløst 1919 (hun gift 2) 17.12.1919 med Fridtjof Nansen, 1861–1930).
Brorsønn av Gerhard Munthe (1795–1876); bror av Hartvig Andreas Munthe (1845–1905; se NBL1, bd. 9), Margrethe Munthe (1860–1931) og Carl Oscar Munthe (1861–1952; se NBL1, bd. 9); farbror til Wilhelm Munthe (1883–1965); fetter av Hauk Aabel (1869–1961); firmenning av Ludvig Munthe (1841–96).
![Aften i Eggedal](https://media.snl.no/media/28748/standard_compressed_NG.M.00643.jpg)
![Den bergtagne. Fra folkevisen om Liti Kjersti](https://media.snl.no/media/71503/standard_compressed_NG.M.01553.jpg)
![Gerhard Munthe](https://media.snl.no/media/267162/standard_compressed_OB.F19949bh.jpg)
Bakgrunn
Munthe ble i 1870 elev ved Eckersbergs malerskole og studerte under Julius Middelthun på Tegneskolen. I Düsseldorf i 1874–1876 mottok han sterke inntrykk av Andreas Achenbach og sin slektning Ludvig Munthe. Senere studerte han i München i 1877–1882, der han var opptatt av de gamle nederlendere.
Billedkunst
Ved siden av mer konvensjonelle tyske atelierarbeider malte han om somrene i Norge skildringer av østlandsk natur og arbeidsliv, særlig med motiv fra Elverum, Øylo i Valdres og Vestfold. Noe av et koloristisk gjennombrudd ble hans Nevlunghavn-bilde (1880).
Etter hjemkomsten til Norge 1882 malte han hovedverker i norsk naturalistisk landskapskunst som Etter regn (1883), Høyonn (1884), Aften i Eggedal (1888), Bondehagen (1889), og ypperlige akvareller som En husmannsplass og Vår (begge 1889). Etter 1904 hentet han også gjerne emner fra høyfjellet og fjelldalene, malt med bredere pensel og sterkere dramatisk virkning.
Dekorativ kunst
En gang i tidsperioden 1891–1892 var Gerhard Munthe i kontakt med ledelsen for Porsgrunds Porselænsfabrik (PP). For PP tegnet han flere dekorer, men det var bare en av disse som kom i produksjon – Blaaveis – også kalt «Maleren Munthes Mønster». Motivet ble malt for hånd på det uglaserte porselensserviset «Facon Meissen». Det drøyde til omkring 1900 før Munthe igjen tegnet dekorer for PP, men denne gang var det seks sagamotiver. Ingen av hans motiver ble noen større salgssuksess, Blaaveis gikk ut av produksjon i 1907 og de andre i tiden rundt 1925.
Tekstile arbeider
Gerhard Munthe viste interesse for eldre norsk tekstilkunst omkring 1870. Spesielt var det åklær og billedvev som fascinerte ham. Men det var først da kona Sigrun begynte å veve at han tok tak i oppgaven. Munthes første mønstre var åklemønster. Han utstilte sine første mønstertegninger på Landsutstillingen i Skien i 1891. Til «Sort- og Hvidt-utstillingen» i Christiania i 1893 laget han flere dekorative kartonger til tepper. De første teppene vevde kona Sigrun, men senere ble de vevet profesjonelt hos Den Norske Husflidsforening i hovedstaden.
I 1898 opprettet Jens Thiis, direktør ved Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum, vevskolen Nordenfjeldske Kunstindustrimuseums Vævskole. Munthe solgte flere av sine mønstre til skolen. I 1900 mottok Munthe gullmedalje på verdensutstillingen i Paris for tepper utført ved vevskolen.
Snorre og Draumkvæde
Et av hovedverkene i norsk bokkunst omkring år 1900 var Snorre Sturlason – Norges Kongesagaer. Gerhard Munthe utformet bokbind, vignetter, forsatsblad og illustrasjoner. I tillegg illustrerte blant andre Erik Werenskiold, Halfdan Egedius, Eilif Peterssen og Christian Krohg deler av verket. Da Snorre ble utgitt i 1899 ble boken ansett for å være så viktig at den fikk statsstøtte, og i 1900 ble en «Nationalutgave» trykket i 70 000 eksemplarer.
Et annet viktig bidrag til bokkunsten var Munthes Draumkvæde – Et digt fra Middelalderen. Boken ble utgitt av Foreningen for Norsk Bogkunst i 1904. Etter hans død utkom Folkeviser (1933). Han tegnet også ex libris og annet bokutstyr.
Interiører og utsmykninger
Munthes betydeligste romdekorasjon var utsmykningen av Håkonshallen i Bergen (1910–1916, ødelagt i 1944), dessuten hans eget hjem Leveld på Lysaker, Eventyrrommet i Holmenkollen turisthotell (cirka 1895, brent i 1914), tre saler i Kunstindustrimuseet i Oslo (1903) og andre steder. Dekorative veggfelter har han blant annet malt i Oslo Børs (1912) og på Ekeberg i Enebakk (1915).
Ettermæle
![Røysheim](https://media.snl.no/media/267160/standard_compressed_URN_NBN_no-nb_digifoto_20210915_00013_blds_03853.jpg)
Sine aforismer om kunst, foredrag og artikler samlet han i Minder og meninger (1919). Nasjonalmuseet og Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum eier en rekke av hans hovedverker.
Gerhard Munthe var bror av Oscar Munthe og Margrethe Munthe.
Les mer i Store norske leksikon
Litteratur
- Bakken, Hilmar: Gerhard Munthes dekorative kunst, 1946
- Bakken, Hilmar: Gerhard Munthe : en biografisk studie, 1952
- Steinsvik, Kjell Rasmus, red.: Gerhard Munthe 1849-1929, 1988 (utstilling: Blaafarveværket, 1988), isbn 82-90734-02-6
- Thronæs, Terje: Gerhard Munthe – multikunstneren fra Elverum, 2014. Elverum Historielag
-
Maleri fra 1887, Nasjonalmuseet.
-
Maleri fra 1876, Nasjonalmuseet.
-
Maleri fra 1879, Nasjonalmuseet.
-
Maleri fra 1876.
-
Maleri fra 1879, Nasjonalmuseet.
-
Maleri fra 1889, Nasjonalmuseet.
-
Maleri fra 1879, Nasjonalmuseet.
-
Maleri fra 1885, Nasjonalmuseet.
-
Maleri fra 1922, Nasjonalmuseet.
-
Gerhard Munthe stilte ut 11 akvareller med variasjoner over myter, sagn og folkeviser som fikk stor oppmerksomhet. Antagelig 1892.
-
Akvarell på kartong.
Av Gerhard Munthe/KF-arkiv ※ Nasjonalmuseet/Nasjonalgalleriet i Oslo..Lisens: Falt i det fri (Public domain) -
1899Illustrasjon til Snorres saga om MagnussønneneAv Gerhard Munthe.Lisens: fri
-
Portrett av Gerhard Munthe fra 1885.Av Christian Krohg/Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design.Lisens: Falt i det fri (Public domain)
Faktaboks
- KulturNav-ID
- f5f1d003-575d-456c-a5a2-42b0d2683d0b
- Historisk befolkningsregister-ID
- pf01036373008237
Kommentarer
Kommentarer til artikkelen blir synlig for alle. Ikke skriv inn sensitive opplysninger, for eksempel helseopplysninger. Fagansvarlig eller redaktør svarer når de kan. Det kan ta tid før du får svar.
Du må være logget inn for å kommentere.