Карс
Карс (тур. Kars, азер. Qars, курд. Qers, груз. ყარსი, јерм. Ղարս) је главни град истоимене провинције на североистоку Турске. У граду живи око 77.000 становника. Карс се налази 45 километара западно од границе са Јерменијом, и 65 километара јужно од границе са Грузијом.
Карс тур. Kars | |
---|---|
![]() Улица у Карсу | |
Административни подаци | |
Држава | ![]() |
Покрајина | Карс |
Становништво | |
Становништво | |
— 2007. | 76.992 |
— густина | 1.636,39 ст./km2 |
Географске карактеристике | |
Координате | 40° 37′ 00″ С; 43° 06′ 00″ И / 40.616667° С; 43.1° И |
Апс. висина | 1.760 m |
Површина | 47,05 km2 |
Историја
уредиУ 10. веку Карс је био главни град једне од јерменских краљевина. У 11. веку освојили су га Турци Селџуци, у 13. Монголи, а 1387. Тамерлан га је опљачкао и разорио.
Године 1514. Карс и његов регион је постао део Османског царства, који су градску цитаделу из 1152. у више наврата дограђивали, да би се заштитили од напада Персијанца Надир Шаха (1731) и руске војске (1807). Руски фелдмаршал Иван Паскевич је 23. јуна 1828. заузео град и заробио 11.000 непријатељских војника. Град је потом враћен Турској.
Током Кримског рата, турска војска предвођена британским официрима налазила се у тврђави Карс. До њих је 1855. стигла руска војска од 40.000 људи. Три хиљаде бранилаца су успели да одбију руски напад. Почела је опсада града (јун-новембар 1855). Епидемија колере и недостатак намирница довели су до предаје турског гарнизона 29. новембра. И поред пада Севастопоља, овај успех руске војске ублажио је одредбе мировног уговора.
У Руско-турском рату из 1877/78. руска војска је у Бици код Карса заузела град, који је Уговором из Сан Стефана додељен Русији. Између 1878. и 1881. око 82.000 муслимана је напустило град и отишло у Османско царство. У град су се доселили многи Јермени, Грци и Руси из Турске и са Кавказа. По руском попису из 1892. у широј околини града је живело: 7% Руса, 13,5% Грка, 15% Курда, 21,5% Јермена, 24% Турака, 14% Карапака и 5% Туркмена[1]
Русија је поново изгубила Карс (заједно са Ардаханом и Батумијем) Уговором из Брест-Литовска 3. марта 1918. Турци су запосели град 25. априла 1918. и назвали ову област „Република југозападног Кавказа“. Међутим, турске трупе су се већ у октобру 1918. повукле на границе из 1914. под притиском британских трупа. Провизорна локална турска влада је прокламовала османске претензије на Карс, Гјумри и Батуми. Јануара 1919. ову област су запосели Јермени. Карс су западни савезници маја 1919. доделили Јерменији. После Турско-јерменског рата (септембар-децембар 1920), у коме је беснео грађански рат муслимана и хришћана у и око Карса, град је Уговором из Александропоља од 2. децембра 1920. додељен Турској.
После Турског ослободилачког рата, Турска се 23. октобра 1921. Уговором из Карса одрекла права на град Батуми, и добила Карс и Ардахан заузврат.
Географија
уредиКлима
уредиКлима (Карс) | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показатељ \ Месец | Јан. | Феб. | Мар. | Апр. | Мај | Јун | Јул | Авг. | Сеп. | Окт. | Нов. | Дец. | Год. |
Средњи максимум, °C (°F) | −5,2 (22,6) |
−3,4 (25,9) |
2,4 (36,3) |
11,0 (51,8) |
16,2 (61,2) |
20,4 (68,7) |
25,2 (77,4) |
25,6 (78,1) |
21,8 (71,2) |
13,6 (56,5) |
6,3 (43,3) |
−1,4 (29,5) |
11,0 (51,8) |
Просек, °C (°F) | −9,9 (14,2) |
−8,4 (16,9) |
−2,5 (27,5) |
5,2 (41,4) |
10,0 (50) |
13,4 (56,1) |
17,3 (63,1) |
17,1 (62,8) |
13,2 (55,8) |
6,7 (44,1) |
0,4 (32,7) |
−5,6 (21,9) |
4,7 (40,5) |
Средњи минимум, °C (°F) | −14,6 (5,7) |
−13,7 (7,3) |
−7,5 (18,5) |
−0,2 (31,6) |
3,7 (38,7) |
6,4 (43,5) |
9,6 (49,3) |
9,3 (48,7) |
5,1 (41,2) |
0,1 (32,2) |
−4,5 (23,9) |
−10,1 (13,8) |
−1,4 (29,5) |
Количина падавина, mm (in) | 18,8 (7,4) |
22,4 (8,82) |
26,0 (10,24) |
44,1 (17,36) |
76,2 (30) |
75,7 (29,8) |
49,7 (19,57) |
38,3 (15,08) |
26,7 (10,51) |
38,5 (15,16) |
25,7 (10,12) |
20,8 (8,19) |
462,8 (182,2) |
[тражи се извор] |
Демографија
уреди1990. | 2000. |
---|---|
78.455 | 78.473 |
Референце
уреди- ^ Brockhaus and Efron Encyclopedic Dictionary. "Kars oblast". St. Petersburg, Russia, 1890-1907