Вербена
Verbena | |
---|---|
![]() | |
Verbena ljubičastog vrha, Verbena bonariensis | |
Naučna klasifikacija | |
Carstvo: | |
(nerangirano): | |
(nerangirano): | |
(nerangirano): | |
Red: | |
Porodica: | |
Rod: | Verbena |
Tipska vrsta | |
Verbena officinalis L. | |
Vrste | |
Pogledajte tekst | |
Sinonimi | |
Verbena je rod u porodici Verbenaceae. Ona sadrži oko 250 vrsta godišnjih i višegodišnjih zeljastih ili polu-drvenih cvetnica. Većina vrsta su poreklom iz Južne Amerike i Azije.
Opis
[uredi | uredi izvor]Listovi su obično naspramno raspoređeni, jednostavni, i kod mnogih vrsta dlakavi, često vrlo gusto. Cvasti su brojne, a cvetovi sitni i imaju 5 latica. Najčešće su neke nijanse plave, ali mogu biti beli, roze ili ljubičasti, posebno kod kultivara.
Rod se može podeliti na diploidne iz severnoameričkog i poliploidne iz južnoameričkog roda, oba sa sedam hromozoma. Evropske vrste potiču od severnoameričkih. Izgleda da verbena, kao i srodna mok verbena (Glandularia) potiču od skupine vrsta proizvoljno svrstanih u rod Junellia; oba roda su do 1990-ih najčešće svrstavana u porodicu Verbenaceae.[2] Intergenerički hloroplastni prenos gena pomoću neodređenog mehanizam – iako, verovatno, ne hibridizacije – desio se najmanje dva puta od verbene do Glandularia, između predaka savremenih južnoameričkih rodova i skorije, između V. orcuttiana ili V. hastata i G. bipinnatifida. Pored toga, nekoliko vrsta verbena je prirodnog hibridnog porekla; poznata baštenska verbena ima potpuno mutno poreklo. Odnos ovih tesno povezanih grupa je zato teško rešiti standardnim metodama računarske filogenetike.[3]
Gajenje
[uredi | uredi izvor]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c5/Verbena_bonariensis2.jpg/220px-Verbena_bonariensis2.jpg)
Neke vrste, hibrida i sorti verbena se koriste kao ukrasne biljke. One su otporne na sušu, izdržavaju celodnevno i delimično izlaganje suncu i odgovara im dobro isušeno prosečno zemljište. Biljke se obično gaje iz semena.
Oni su cenjeni u leptirskom baštovanstvu u pogodnoj klimi, privlačeći Lepidoptera, kao što su kolibri, čokoladni albatros ili plavi lastorepac, posebno V. officinalis koja se gaji i kao medonosna biljka.
Druge svrhe
[uredi | uredi izvor]Verbena je dugo korišćena u biljnoj medicini i narodnoj medicini, obično kao biljni čaj. Engleski lekar Nikolas Kalpeper u svom delu „The English Physitian” iz 1652. piše o primeni u narodnoj medicini. Između ostalog, može da deluje kao galaktogog (doprinosi laktaciji) i moguće da je analogna polnim steroidima. Takođe se ponekad koristila za abortus. Verbena je navedena kao jedna od 38 biljaka koje se koriste za pripremu Cvetne esencije[4] vrsta alternativne medicine promovisane zbog svojih uticaja na zdravlje. Međutim, prema podacima istraživanje raka u velikoj Britaniji, „nema naučnih dokaza da cvetne esencije mogu da kontrolišu, izleče ili spreče bilo koji tip bolesti, uključujući i rak”.[5]
Etarska ulja različitih vrsta, uglavnom običe verbene se prodaje kao „špansko ulje verbene”. Smatrana inferiornom u odnosu na ulje limunske verbene u parfimeriji, od komercijalnog je značaja za biljnu medicinu i čini se da je perspektivan izvor lekova. Verveine, čuveni zelena tečnost iz regiona Le Pij an Vele (Francuska) je obogaćena ukusom ovih verbena.
U kulturi
[uredi | uredi izvor]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/68/Verbena_officinalis_Sturm22.jpg/220px-Verbena_officinalis_Sturm22.jpg)
Verbena je već davno povezana sa božanskim i drugim natprirodnim sila. Nazivana je „suze Izide” u drevnom Egiptu, a kasnije su je zvali i „Herine suze”. U Antičkoj Grčkoj je bila je posvećena Eosu. U početku hrišćanske ere, narodna legenda govori da je V. officinalis korišćena da ublaži Hristove rane posle skidanja sa krsta. Kao posledica toga nazvana je „sveta trava” ili (na primer, u Velsu) „đavolski otrov”.
U viktorijanskom jeziku cveća verbena je imala dvostruko značenje šarma i senzualnosti.[6]
Galerija
[uredi | uredi izvor]-
(V. bracteata)
-
Verbena rigida
-
Verbena speciosa
-
(V. stricta)
-
Limunska verbena, Aloysia citrodora (ranije u Lippia), blizak rođak prave Verbene
Napomene
[uredi | uredi izvor]Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ a b „Genus: Verbena L.”. Germplasm Resources Information Network. United States Department of Agriculture. 2004-01-29. Arhivirano iz originala 27. 07. 2015. g. Pristupljeno 2011-08-29.
- ^ S. M. Botta, S. Martinez & M. E. Mulguta de Romero (1995). „Novedades nomenclaturales en Verbenaceae” [Nomenclatural revisions in Verbenaceae]. Hickenia. 2: 127—128.
- ^ Yao-Wu Yuan & Richard G. Olmstead (2008). „A species-level phylogenetic study of the Verbena complex (Verbenaceae) indicates two independent intergeneric chloroplast transfers”. Molecular Phylogenetics and Evolution. 48 (1): 23—33. doi:10.1016/j.ympev.2008.04.004.
- ^ D. S. Vohra (2004). Bach Flower Remedies: A Comprehensive Study. B. Jain Publishers. str. 3. ISBN 978-81-7021-271-3. Pristupljeno 2. 9. 2013.
- ^ „Flower remedies”. Cancer Research UK. Pristupljeno 10. 12. 2016.
- ^ „Language of Flowers - Flower Meanings, Flower Sentiments”. www.languageofflowers.com. Arhivirano iz originala 24. 11. 2016. g. Pristupljeno 2016-11-26.
Spoljašnje veze
[uredi | uredi izvor]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/Wikispecies-logo.svg/34px-Wikispecies-logo.svg.png)