Гораждевац
Гораждевац | |
---|---|
![]() Гораждевац | |
Административни подаци | |
Држава | Србија |
Аутономна покрајина | Косово и Метохија |
Управни округ | Пећки |
Општина | Пећ |
Становништво | |
— 2011. | 570 |
Географске карактеристике | |
Координате | 42° 38′ 27″ С; 20° 22′ 07″ И / 42.640722° С; 20.368565° И |
Временска зона | UTC+1 (CET), лети UTC+2 (CEST) |
Апс. висина | 457 m |
Остали подаци | |
Поштански број | 38310 |
Позивни број | +381(0)39 |
Регистарска ознака | ПЕ |
Гораждевац (алб. Gorazhdec) је насељено место у Србији, у општини Пећ. Административно припада Косову и Метохији, односно Пећком управном округу. Према попису из 2011. године било је 570 становника.[а]
Географија
[уреди | уреди извор]Гораждевац је највеће српско село у Метохији. У насељу се налази и седиште СО Пећ и Пећког округа измештено после рата у покрајини 1999. године. До 1999. године постојала је и текстилна фабрика као пројекат фабрике у Пећи „ КОПЕКС“, али је од 2000. до 2008. године служила као база мировној мисији НАТО-а на Космету КФОР-у. Али од 2008. остала је пуста када су се војници КФОР-а преместили у највећу базу у Пећком округу у Белом Пољу. У селу сада се налази Дом здравља у коме се налази медицинско особље: доктор опште праксе, зубар, лаборант и неколико медицинских сестара. Налази се и Дом културе, ОШ „Јанко Јовићевић“, Гимназија „Свети Сава“ (измештена из Пећи), Економско-трговинска школа „Милева Вуковић“ (измештена из Пећи), Електро-техничка школа и Машинска Школа (такође измештене из Пећи), Пошта (под управом привремених власти из Приштине), полицијска станица (у којој се налазе полицајци КПС).
Историја
[уреди | уреди извор]Гораждевац се први пут помиње у повељи краља Стефана Првовенчаног издатој око 1220. године манастиру Жичи. По турском попису из 1485. године забележено је да у селу има 28 српских кућа, међу којима и дом српског попа. Село је више пута било нападано од стране Албанаца, али увек безуспешно. Све до 13. августа 2003. године када су убили двоје, а ранили четворо деце док су се купала на импровизованој плажи реке Бистрице.[1] Починиоци злочина нису пронађени.[2] Напади на Гораждевац су били и 7. децембра 2015.[3]
У селу постоје неколико извора пијаће воде, споменик страдалима у рату на Косову, и деци којој је пресечена младост на Бистрици.
Становништво
[уреди | уреди извор]Према попису из 1981. године место је било већински насељено Србима. Након рата 1999. године већина Срба није напуштала Гораждевац.
Број становника на пописима:
![]() |
|
Култура
[уреди | уреди извор]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/sr/thumb/7/79/Crkva_brvnara_Sv._Jeremije.jpg/250px-Crkva_brvnara_Sv._Jeremije.jpg)
У селу се налази најстарија црква брвнара у Србији, подигнута у 16. веку. Посвећена је Св. Јеремији. На иконостасу су сачуване двери из 16. века, а у цркви неколико икона, књига и свештених сасуда. Године 1926. у близини старе цркве је саграђена нова црква, посвећена Покрову Св. Богородице.
Покрај села протиче Пећка Бистрица, речица Бирка, и такозвани „јаз“ у коме се сваког 14. маја окупа већи део села због обичаја и дуговековне традиције, како би им заштитник села св. пророк Јеремија подарио плодну и здраву годину. Истог дана литије круже селом певајући песме о постојбини свог народа.
У Гораждевцу од 2000. године функционише једини српски медиј у Метохији који представља центар окупљања младих и информише српско становништво. Захваљујући КОСМА мрежи и осталих медијских партнера радио Гораждевац пласира информације из овог краја и у остале делове Србије и региона.
Спорт
[уреди | уреди извор]ФК Омладинац је основан 1966. Клуб је функционисао све до 1999, а наставио је са радом 2008. године. Највећи успеси клуба су шеснаестине купа СФР Југославије где је изгубио од ФК Борац Чачак резултатом 2:1 утакмици у Гораждевцу и учешће у трећој државној лиги.
Познате личности
[уреди | уреди извор]- Бојан Крстовић, српски кошаркаш
Види још
[уреди | уреди извор]Напомене
[уреди | уреди извор]- ^ Попис из 2011. на Косову и Метохији су спровели органи самопроглашене Републике Косово. Овај попис је био бојкотован од стране великог броја Срба, тако да је реалан број Срба на Космету знатно већи од оног исказаног у званичним резултатима овог пописа.
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Гораждевац: Осам година од убиства српске дјеце”. Радио телевизија Републике Српске. 13. 8. 2011. Приступљено 13. 8. 2011.
- ^ Гораждевац: Десет година од рафала смрти („Вечерње новости“, 12. август 2013)
- ^ „Саопштење за јавност Епархије рашко-призренске (СПЦ, 8. децембар 2015)”. Архивирано из оригинала 10. 12. 2015. г. Приступљено 09. 12. 2015.
- ^ Национални састав становништва СФР Југославије 1981. године pod2.stat.gov.rs
- ^ Етнички састав становништва Косова и Метохије 2011. године pop-stat.mashke.org (језик: албански)
- ^ Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ: Попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године.
Литература
[уреди | уреди извор]- Букумирић, Милета (2007). Живот Срба у Гораждевцу. Београд.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Радио Гораждевац
- Гораждевац
- Гугл сателитска мапа (Maplandia) (језик: енглески)
- Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain) (језик: енглески)
- Живот преосталих Срба у Гораждевцу (Радио Гораждевац, 26. август 2014) на сајту Јутјуб
- Живот и стандарди: Гораждевац (РТС, 11. септембар 2014)
- Живот и стандарди: Пећка носталгија (РТС, 24. септембар 2015)