Туркменски језик
туркменски | |
---|---|
türkmençe / түркменче / تۆرکمنچه | |
Говори се у | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Број говорника | око 4 милиона (недостаје датум) |
латиница, ћирилица, арапско писмо, туркменски алфабет, туркменско Брајево писмо | |
Званични статус | |
Службени језик у | ![]() |
Језички кодови | |
ISO 639-1 | tk |
ISO 639-2 | tuk |
ISO 639-3 | tuk |
![]() Распрострањеност туркменског језика Већински језик
Мањински језик |
Туркменски језик (туркм. türkmen dili / түркмен дили / تۆرکمن ديلی), такође познат и као туркменистански турски језик, је званични језик Туркменистана. Осим Туркменистана, користи се у Ирану, Ираку, Авганистану и Турској. Писмо које користи је модификована турска латиница.
На туркменском језику говори око 6,5 милиона људи, од којих су половина етнички Туркмени из самог Туркменистана а остали Туркмени из околних држава.
Најближи језици су му кримскотатарски и саларски а међусобно разумљив са турским и азербејџанским.
Туркменски је аглутинативни језик, не разликује родове и нема неправилних глагола.
Писмо
[уреди | уреди извор]До револуције 1917. Туркмени, односно мали слој писменог становништва углавном из више класе, су користили арапско писмо. Неко време након револуције користило се реформисано арапско писмо а затим је уведена латиница.
Ћирилица је у туркменски уведена 1946. а након осамостаљења Туркменистана поново је враћена латиница.
Данас је званично писмо нова латиница „Täze Elipbiýi“, уведена 1991. године од стране тадашњег председника Сапармурата Нијазова и у почетку је укључивала велики број страних симбола као и симболе за валуте, међутим временом су замењени диакритичким знацима на основним словима. Ћирилица је још увек веома распрострањено и коришћено писмо.
- Латиница
Aa, Bb, Çç, Dd, Ee, Ää, Ff, Gg, Hh, Ii, Jj, Žž, Kk, Ll, Mm, Nn, Ňň, Oo, Öö, Pp, Rr, Ss, Şş, Tt, Uu, Üü, Ww, Yy, Ýý, Zz
- Ћирилица
Аа, Бб, Вв, Гг, Дд, Ее, Ёё, Жж, Җҗ, Зз, Ии, Йй, Кк, Лл, Мм, Нн, Ңң, Оо, Өө, Пп, Рр, Сс, Тт, Уу, Үү, Фф, Хх, (Цц), Чч, Шш, (Щщ), (Ъъ), Ыы, (Ьь), Ээ, Әә, Юю, Яя
Међусобни однос два писма:
Латиница | Ћирилица | Фонетски |
---|---|---|
A a | А а | [a] |
B b | Б б | [b] |
Ç ç | Ч ч | [ʧ] |
D d | Д д | [d] |
E e | Е е | [je], [e] |
Ä ä | Ә ә | [æ] |
F f | Ф ф | [ɸ] |
G g | Г г | [g~ʁ] |
H h | Х х | [h~x] |
I i | И и | [i] |
J j | Җ җ | [ʤ] |
Ž ž | Ж ж | [ʒ] |
K k | К к | [k~q] |
L l | Л л | [l] |
M m | М м | [m] |
N n | Н н | [n] |
Ň ň | Ң ң | [ŋ] |
O o | О о | [o] |
Ö ö | Ө ө | [ø] |
P p | П п | [p] |
R r | Р р | [r] |
S s | С с | [ |
Ş ş | Ш ш | [ʃ] |
T t | Т т | [t] |
U u | У у | [u] |
Ü ü | Ү ү | [y] |
W w | В в | [ |
Y y | Ы ы | [ɯ] |
Ý ý | Й й | [j] |
Z z | З з | [ð] |
Граматика
[уреди | уреди извор]Граматика туркменског је готово идентична граматици турског језика.
Пример
[уреди | уреди извор]Члан 1. Универзалне декларације о људским правима на туркменској латиници и ћирилици
Hemme adamlar öz mertebesi we hukuklary boýunça deň ýagdaýda dünýä inyärler. Olara aň hem wyždan berlendir we olar bir-birleri bilen doganlyk ruhundaky garaýyşda bolmalydyrlar. Хемме адамлар өз мертебеси ве хукуклары бюнча дең ягдайда дүнйә инйәрлер. Олара аң хем выждан берлендир ве олар бир-бирлери билен доганлык рухундакы гарайышда болмалыдырлар.
туркменски | српски |
---|---|
ene | мајка |
watan | домовина |
şatlyk | срећа |
söýmek | волети |
ýaşamak | живети |
söýgi | љубав |
ömür | живот |
maşgala | породица |
saglyk | здравље |
azatlyk | слобода |