stado
stado
Језици (1)
Падеж | Једнина | Множина |
---|---|---|
Номинатив | stado | stada |
Генитив | stada | stada |
Датив | stadu | stadima |
Акузатив | stado | stada |
Вокатив | stado | stada |
Инструментал | stadom | stadima |
Локатив | stadu | stadima |
Именица
stado, с
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Sheep_being_led_down_road.jpg/250px-Sheep_being_led_down_road.jpg)
Облици:
Слогови: sta-do, мн. sta-da
Значења:
- [1.] Stado je naziv za sitnije domaće ili divlje životinje, koje se kreću i okupljaju u većim grupama, a ne napadaju čoveka.
Порекло:
- [1.1.] iz praslavenskog:
Примери:
- [1.1.] Kȕpila se plȅva pa ránili se stȃdo, kònji i krȁve. [2] Вилово, Јамена, Моровић, Сремска Рача, Вишњићево, Гибарац, Моловин, Сот, Бачинци, Кукујевци, Мартинци, Ердевик, Лежимир, Свилош, Черевић, Шуљам, Јазак, Кленак, Вогањ, Јарак, Хртковци, Платичево, Врдник, Сремска Каменица, Грабовци, Нерадин, Мали Радинци, Огар, Крушедол, Марадик, Прхово, Карловчић, Купиново, Голубинци, Крчедин, Војка, Нови Сланкамен, Бољевци, Батајница, Белегиш, Сурчин, Госпођинци, Футог, Итебеј, Опово [1]
- [1.2.] Stȁdo mȍže bȉti ováca, kózā, krȃva. [3] Бачка Паланка, Сремска Митровица, Буковац, Товаришево, Бегеч, Ново Милошево [1]
Асоцијације:
Изведене речи:
- [1.1.] [[]]
Референце
- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 мр Дејан Милорадов, Катарина Сунајко, мр Ивана Ћелић, др Драгољуб Петровић; Речник српских говора Војводине, измењено и допуњено издање у 4 тома, Матица српска, Нови Сад
- ↑ Жарко Бошњаковић, Пастирска терминологија Срема. Нови Сад (Филозофски факултет), 1985, 174 стр.
- ↑ Анђелка Петровић, Пастирска терминологија Буковца (рукопис дипломског рада).
Сродни чланци са Википедије:
- [1] stado