Andhra Pradesh
Andhra Pradesh | |
Delstat | |
Land | ![]() |
---|---|
Huvudstad | Hyderabad (de facto Amaravati) |
- läge | 17°13′N 78°16′Ö / 17.22°N 78.26°Ö |
Största stad | Visakhapatnam |
Area | 160 200 km² (Rank 4) |
Folkmängd | 49 700 000 (1 mars 2011)[1] (Rank 5) |
Befolkningstäthet | 310 invånare/km² |
Inträdesdatum | 1 november 1956 |
Parlamentstyp | enkammarparlament (295) |
Guvernör | Rameshwar Thakur |
Chefsminister | Y. S. Jaganmohan Reddy (2019–) |
Tidszon | IST (UTC+5:30) |
Geonames | 1278629 |
Officiella språk | telugu, urdu |
Förkortning (ISO) | IN-AP |
Antal distrikt | 23 |
Karta över Indien med Andhra Pradesh markerat.
| |
Webbplats: www.ap.gov.in | |
Andhra Pradesh är en delstat i Indien. Delstaten var tidigare den femte största i landet och fungerade då som en brygga mellan de sinsemellan olikartade Nord- och Sydindien. Sedan 2014 delades delstaten, och delar av inlandet bildade den nya delstaten Telangana.[2] Telugu är det dominerande språket, men en muslimsk urdutalande minoritet finns framförallt i den hittillsvarande/tidigare huvudstaden Hyderabad. Ny huvudstad är den planerade staden Amaravati längs med floden Krishnas nedre lopp.
Historia
[redigera | redigera wikitext]I sanskritskrifter från 600-talet f.Kr. beskrivs Andhrafolket som arier från norr, vilka migrerat söderut och blandat sig med draviderna. Vid tiden för kung Ashokas död 232 f.Kr. nämns Andhrafolket åter igen.
Olika dynastier har härskat över detta område. Hit hör Andhra/ Satavahana, Shakas, Ikshvakas, Qutb Shahis och nizamerna av Hyderabad. Delhisultanen Muhammad Shah II gjorde Andhrastaden Deogiri till sin huvudstad. Under 1600-talet köpte britterna området av nizamerna (prinsarna) i Hyderabad, först kustområdet som nu är ligger i delstaten Tamil Nadu, sedan även resten av nuvarande Andhra Pradesh. Under en period hade även Danmark en besittning på delstatens nuvarande territorium.
Andhrafolket fanns med i frontlinjen vid nationalistiska indiers kamp mot britterna under sent 1800-tal och tidigt 1900-tal. Deras krav på en egen delstat för de som talar telugu ledde till bildandet av Andhra Pradesh 1953 genom att dåvarande delstaterna Madras och Hyderâbâd styckades. Utvecklingen i Andhra Pradesh inledde faktiskt de förändringar som sedan ägde rum i Indien, vad angår bildandet av delstater på grundval av gemensamt språk.
Politik
[redigera | redigera wikitext]Lista över politiska partier i delstaten
Kurnool skulle egentligen bli den nya delstatens huvudstad, men istället kom det gamla centret Hyderabad att väljas. Tanguturi Prakasam Pantulu blev delstatens förste premiärminister, och delstaten styrdes av Kongresspartiet fram till 1982. P.V. Narasimha Rao som senare skulle bli centralregeringens premiärminister var först premiärminister i denna sin hemstat.
Liksom vid bildandet av delstaten var Andhra Pradesh föregångare i det indiska partiväsendet, när 1982 Telugu Desam Party dök upp som ett nytt regionalt baserat parti, och under ledning av Nandamuri Taraka Rama Rao tog man över styret i delstaten. Under perioden 1994–2004 styrdes delstaten av TDP med N Chandrababu Naidu som premiärminister. I valet 2004 återtog dock Kongresspartiet makten i Andhra Pradesh.
S.D. Sharma och Neelam Sanjiva Reddy från Andhra Pradesh har båda varit Indiens president.
Geografi
[redigera | redigera wikitext]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/Kambalakonda.jpg/250px-Kambalakonda.jpg)
Lista över distrikten | Lista över städer
Andhra Pradesh sträcker sig från östra Ghats på Deccan till Koromandelkusten. Två större floder flyter genom Andhra Pradesh; Godavari och Krishna, med bifloden Bhima, och floderna används som en stor källa för konstbevattning. Det bevattnade området utgör Indiens största risodlingsdistrikt (India's Rice Bowl).
Delstaten kan i stort delas in i tre distinkta regioner, nämligen kustregionen (Coastal Andhra) mellan östra Ghats och kusten, Telangana på Deccan och slutligen Rayalaseema, i sydöst på Deccan, i floden Penners dalgång.
Ekonomi
[redigera | redigera wikitext]Jordbruket är delstatens viktigaste näring. Ris, tobak, bomull och sockerrör är viktiga grödor. Den moderna ekonomin har dock gjort snabba insteg på sina håll, inte minst i huvudstaden Hyderabad, som ligger långt framme inom IT-industrin. I Andhra Pradesh ligger universitetet Adikavi Nannaya University[3].
Källor
[redigera | redigera wikitext]- ^ Census of India 2011; Provisional population totals, Andhra Pradesh; Distribution of Population, Decadal Growth Rate, Sex-Ratio and Population Density (excelfil) Preliminära resultat från folkräkningen 2011. Läst 14 april 2011.
- ^ ”Andhra Pradesh”. ne.se. https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/andhra-pradesh. Läst 3 oktober 2018.
- ^ ”Welcome to ANUR”. www.nannayauniversity.info. Arkiverad från originalet den 4 oktober 2016. https://web.archive.org/web/20161004212503/http://www.nannayauniversity.info/ContactUs.php#. Läst 28 september 2016.
Se även
[redigera | redigera wikitext]
|
|