Chandrayaan-2
![]() | |||||
Status | Pågår | ||||
---|---|---|---|---|---|
Typ | Kretsare, Landare, Rover | ||||
Organisation | ISRO | ||||
NSSDC-ID | 2019-042A[1] | ||||
Uppdragets varaktighet | Kretsare: 1 år Landare: 15 dagar Rover: 15 dagar | ||||
Webbplats | [www.isro.gov.in] | ||||
Uppskjutning | |||||
Uppskjutningsplats | Satish Dhawan Space Centre (SDSC) | ||||
Uppskjutning | 22 juli 2019, 09:13 UTC | ||||
Uppskjutningsfarkost | GSLV Mk III | ||||
Omloppsbana runt Månen | |||||
Gick in i bana | 20 augusti 2019, 03:32 UTC | ||||
Apoapsis | 100 km | ||||
Periapsis | 100 km | ||||
Egenskaper | |||||
Massa | Kretsare: 2 379 kg Landare: 1 471 kg Rover: 27 kg | ||||
Effekt | Kretsare: 1 kW Landare: 650 W Rover: 50 W | ||||
Kronologi | |||||
|
Chandrayaan-2 är Indiens andra rymdfarkost efter Chandrayaan-1 för utforskning av månen. Den är utvecklad av den indiska rymdforskningsorganisationen (ISRO) och sköts upp med en GSLV Mk III-raket från Satish Dhawan Space Centre, den 22 juli 2019. Den innehåller en månfarkost, landare och månrobot, allt utvecklat av Indien.
Enligt ISRO kommer detta uppdrag att använda och testa olika nya tekniker och genomföra nya experiment. Roboten kommer att förflyttas på månytan och utföra kemisk analys på plats. Datan kommer att vidarebefordras till jorden genom Chandrayaan-2-rymdsonden.
Rymdsonden gick in i omloppsbana runt månen den 20 augusti 2019. Strax före landningen förlorade man kontakten med landaren.[2]
14 juli 2019
[redigera | redigera wikitext]Ett försök att skjuta upp rymdsonden gjordes den 14 juli 2019. Uppskjutningen ställdes då in på grund av tekniska problem. [3][4] [5][6]
Landningsförsök
[redigera | redigera wikitext]Den 6 september 2019 inledes landningen. Dock förlorade man kontakten med landaren, strax före den planerade landningen. Då kontakten bröts påstod farkostens radar att den befann sig på en höjd av 2,1 kilometer över månens yta.
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ ”NASA Space Science Data Coordinated Archive” (på engelska). NASA. https://nssdc.gsfc.nasa.gov/nmc/spacecraft/display.action?id=2019-042A. Läst 29 augusti 2023.
- ^ ISRO. ”Chandrayaan-2” (på engelska). ISRO. Arkiverad från originalet den 24 juli 2021. https://web.archive.org/web/20210724135314/https://www.isro.gov.in/chandrayaan2-home-0. Läst 2 september 2019.
- ^ Laxmi Ajai Prasanna (20190406) (på engelska). After PSLV-C45 success, Isro eyes next PSLV for RISAT launch. https://timesofindia.indiatimes.com/india/after-pslv-c45-success-isro-sets-focus-on-next-pslv-for-risat-launch/articleshow/68753149.cms. Läst 22 april 2019.
- ^ ”India's Moon Lander Damaged During Test, Chandrayaan 2 Launch Put on Hold” (på engelska). The Wire. https://thewire.in/space/india-moon-lander-damaged-chandrayaan-2-launch. Läst 22 april 2019.
- ^ TT (14 juli 2019). ”Indien gör budgetresa till månen”. https://www.svt.se/nyheter/utrikes/indien-gor-budgetresa-till-manen. Läst 14 juli 2019.
- ^ Science, Elizabeth Howell 2019-07-12T19:50:11Z; Astronomy. ”Chandrayaan-2: India's Orbiter-Lander-Rover Mission” (på engelska). Space.com. https://www.space.com/40136-chandrayaan-2.html. Läst 15 juli 2019.
|