Gulmes
Gulmes Status i världen: Livskraftig (lc)[1] | |
![]() | |
Systematik | |
---|---|
Domän | Eukaryoter Eukaryota |
Rike | Djur Animalia |
Stam | Ryggsträngsdjur Chordata |
Understam | Ryggradsdjur Vertebrata |
Klass | Fåglar Aves |
Ordning | Tättingar Passeriformes |
Familj | Mesar Paridae |
Släkte | Machlolophus |
Art | Gulmes M. holsti |
Vetenskapligt namn | |
§ Machlolophus holsti | |
Auktor | Seebohm, 1894 |
Synonymer | |
|
Gulmes[2] (Machlolophus holsti) är en fågel i familjen mesar inom ordningen tättingar.[3] Den är endemisk för Taiwan. Arten minskar i antal, så pass att IUCN listar den som nära hotad.
Utseende och läte
[redigera | redigera wikitext]Gulmesen är en omisskännlig 12,5–13 cm lång sångfågel, med svart ovansida, gul undersida och en trekantig tofs med vit bakkant. Sången består av en serie visslande fraser. Bland lätena hörs i engelsk litteratur återgivna nasala, "dyer" och upprepade "chicka".[4]
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/47/Taiwan_tit.jpg/250px-Taiwan_tit.jpg)
Utbredning och systematik
[redigera | redigera wikitext]Fågeln förekommer endast i bergsskogar på Taiwan.[3] Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.
Släktestillhörighet
[redigera | redigera wikitext]Tidigare placerades den i Parus men förs numera efter genetiska studier till Machlolophus tillsammans med östlig gyllenmes, himalayagyllenmes, indisk gyllenmes och vitnackad mes.[5][6][3]
Levnadssätt
[redigera | redigera wikitext]Gulmesen hittas i bergsskogar upp till 2800 meters höjd. Utanför häckningstid ses den oftare i skogsbryn och tillfälligt närmare bebyggelse. Där rör den sig aktivt likt andra mesar, vanligen födosökande i mellersta till högre delarna av träden.[4]
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Parus_holsti.jpg/250px-Parus_holsti.jpg)
Häckning
[redigera | redigera wikitext]Artens häckningsbeteende är dåligt känt. Den tros häcka åtminstone i april. Boet av torra löv, bambu, lav, mossa och fjädrar placeras upp till sju meter upp i ett trädhål. Boet återanvänds från år till år. Däri lägger den tre till fyra ägg.[4]
Status
[redigera | redigera wikitext]Gulmesen är en sparsam fågel som troligen har en rätt liten världspopulation. Beståndet tros dock vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därör arten som livskraftig.[1]
Namn
[redigera | redigera wikitext]Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar svensken P. A. Holst, samlare av specimen på bland annat Taiwan.[7]
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b] Birdlife International 2023 Machlolophus holsti . Från: IUCN 2023. IUCN Red List of Threatened Species. Version 2023-2. Läst 11 december 2023.
- ^ Sveriges ornitologiska förening (2017) Officiella listan över svenska namn på världens fågelarter, läst 2017-08-14
- ^ [a b c] Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, D. Roberson, T. A. Fredericks, B. L. Sullivan, and C. L. Wood (2015) The eBird/Clements checklist of birds of the world: Version 2015 http://www.birds.cornell.edu/clementschecklist/download, läst 2016-02-11
- ^ [a b c] Gosler, A. and P. Clement (2020). Taiwan Yellow Tit (Machlolophus holsti), version 1.0. In Birds of the World (J. del Hoyo, A. Elliott, J. Sargatal, D. A. Christie, and E. de Juana, Editors). Cornell Lab of Ornithology, Ithaca, NY, USA. https://doi.org/10.2173/bow.yeltit2.01
- ^ Johansson, U.S., J. Ekman, R.C.K. Bowie, P. Halvarsson, J.I. Ohlson, T.D. Price, and P.G.P. Ericson (2013), A complete multilocus species phylogeny of the tits and chickadees (Aves: Paridae), Mol. Phylogenet. Evol. 69, 852-860.
- ^ Gill, F & D Donsker (Eds). 2015. IOC World Bird List (v 5.1). doi : 10.14344/IOC.ML.5.1.
- ^ Jobling, J. A. (2016). Key to Scientific Names in Ornithology. Ur del Hoyo, J., Elliott, A., Sargatal, J., Christie, D.A. & de Juana, E. (red.) (2016). Handbook of the Birds of the World Alive. Lynx Edicions, Barcelona. Hämtad från www.hbw.com.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör gulmes.
Wikispecies har information om Machlolophus holsti.
- Läten på xeno-canto.org
|