Тувинська мова: відмінності між версіями
[неперевірена версія] | [перевірена версія] |
Xqbot (обговорення | внесок) м робот змінив: sr:Тивански језик; косметичні зміни |
м Додано інформацію до 1 посилання на джерело |
||
(Не показані 48 проміжних версій 30 користувачів) | |||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
{{ |
{{Мова |
||
| Колір = алтайська |
| Колір = алтайська |
||
| Назва = Тувинська мова |
| Назва = Тувинська мова |
||
| Самоназва = |
| Самоназва = тыва дыл, ''tyva dyl'' |
||
| Поширена_в=[[Росія]], півн. захід [[Монголія|Монголії]] |
| Поширена_в = [[Росія]], півн. захід [[Монголія|Монголії]] |
||
| Регіон=[[Тува|Респубілка Тува]] |
| Регіон = [[Тува|Респубілка Тува]] |
||
| Кількість_мовців= понад 200 тис. чол. |
| Кількість_мовців = понад 200 тис. чол. |
||
| Місце= |
| Місце = |
||
| Класифікація=Алтайська сім'я |
| Класифікація = Алтайська сім'я |
||
:[[тюркські мови]] |
:[[тюркські мови]] |
||
::саянська підгрупа |
::[[саянські мови|саянська підгрупа]] |
||
| Регулює= |
| Регулює = |
||
| Державна= |
| Державна = |
||
| Офіційна= Республіка Тува |
| Офіційна = Республіка Тува |
||
| ISO_639= немає |
| ISO_639 = немає |
||
| ISO_639-2= tyv |
| ISO_639-2 = tyv |
||
| ISO_639-3 = [[iso639-3:tyv|tyv]] |
|||
| SIL=tyv |
| SIL=tyv |
||
| image = |
| image = Peoples_of_Altay.png |
||
| image_width = |
| image_width = 300px |
||
| caption = Тувинська та сусідні мови |
|||
| image_caption = |
|||
| Писемність = [[Кирилиця]] |
|||
}} |
|||
'''Туви́нська мо́ва''' (самоназва |
'''Туви́нська мо́ва''' (самоназва {{lang-tyv|тыва дыл}}, ''«тива дил»'') — мова [[тувинці]]в, основного населення [[Тува|Республіки Туви]] (суб'єкт [[Росія|РФ]]), [[тюркські народи|тюркського]] народу південно-східного [[Сибір]]у ([[Центральна Азія]]). |
||
Майже всі тувинці (99 %) володіють рідною мовою. Це найвищий показник серед національних меншин Російської Федерації. |
|||
== Розповсюдження і кількість мовців == |
== Розповсюдження і кількість мовців == |
||
Рядок 32: | Рядок 36: | ||
Тувинська мова класифікується [[лінгвіст]]ами як північно-східна [[тюркські мови|тюркська]] мова алтайської мовної сім'ї, і разом з [[сойотська мова|сойотською]] і [[тофаларська мова|тофаларською]] мовами творить ''саянську'' мовну підгрупу; часто також об'єднують ці мови з близько спорідненими [[алтайська мова|алтайськими]] і [[хакаська мова|хакаською]] в одну мовну підгрупу. |
Тувинська мова класифікується [[лінгвіст]]ами як північно-східна [[тюркські мови|тюркська]] мова алтайської мовної сім'ї, і разом з [[сойотська мова|сойотською]] і [[тофаларська мова|тофаларською]] мовами творить ''саянську'' мовну підгрупу; часто також об'єднують ці мови з близько спорідненими [[алтайська мова|алтайськими]] і [[хакаська мова|хакаською]] в одну мовну підгрупу. |
||
У тувинській мові виділяють 4 основні групи [[діалект]]ів: |
У тувинській мові виділяють 4 основні групи [[діалект]]ів: |
||
* '''центральний''' — діалект ліг в основу літературної мови; включає ряд говірок. |
* '''центральний''' — діалект ліг в основу літературної мови; включає ряд говірок. Поширений у Сут-Хольському, Дзун-Хемчикському, Овюрському, Чаа-Хольському, Улуг-Хемському, Чеді-Хольському та Пій-Хемському кожуунах. |
||
* '''західний''' — |
* '''західний''' — діалект тувинського населення верхів'їв річки Хемчік, це гірські Бай-Тайгинський, Барун-Хемчикський та Монгун-Тайгинський кожууни. Активно взаємодіє з алтайськими мовами. |
||
* '''тоджинський''' — поширений у ''тувинців-тоджинців'', великого [[субетнос]]у тувинців, який проживає на північному сході Тиви в районах, що прилягають до верхів'я Бій-Хему; характеризується значною кількістю «мисливської і тваринної» [[лексика|лексики]]; притаманна [[назалізація]] |
* '''тоджинський''' — поширений у ''тувинців-тоджинців'', великого [[субетнос]]у тувинців, який проживає на північному сході Тиви в районах, що прилягають до верхів'я Бій-Хему (Тоджинський та схід Пій-Хемського кожууну); характеризується значною кількістю «мисливської і тваринної» [[лексика|лексики]]; притаманна [[назалізація]]. Інколи розглядається як окрема мова, що разом із [[Тофаларська мова|тофаларською]], [[Сойотська мова|сойотською]] та [[Цаатанська мова|цаатанською]] утворюють окремий тайговий підрозділ саянських мов. |
||
* '''південно-східний''' — розповсюджений у ''тувинців-ценгельців'' Монголії, зазнав значного впливу з боку [[монгольська мова|монгольської мови]]. |
* '''південно-східний''' — використовується в Тандинському, Тес-Хемськомому, Ерзинському, Каа-Хемському та Тере-Хольському кожуунах, на півдні Тандинського хребта, займаючи головним чином простір від верхів'я річки Ерзін до місцевості Устуу-Шинаа в Тес-Хемському кожууні. Всередині цього діалекту виділяють каа-хемську, тере-хольську, тес-хемську та інші говірки. Хубсугульська (хубсугул-уйгурська, Khöwsögöl Uigur) говірка розповсюджений у ''тувинців-ценгельців'' Монголії, що живуть на сході Хубсугульського аймаку. Характерною особливістю діалекта є те, що він зазнав значного впливу з боку [[монгольська мова|монгольської мови]]. |
||
== Характерні риси тувинської мови == |
== Характерні риси тувинської мови == |
||
Рядок 51: | Рядок 55: | ||
: ''У '''[[Морфологія (лінгвістика)|морфології]]''':'' |
: ''У '''[[Морфологія (лінгвістика)|морфології]]''':'' |
||
* [[іменник| |
* [[іменник|іменникові]] властиві граматичні категорії числа, присвійності, [[відмінок|відмінка]] й суб'єктивної оцінки. |
||
: ''У '''[[лексика|лексиці]]''':'' |
: ''У '''[[лексика|лексиці]]''':'' |
||
* значна кількість мовних запозичень, в |
* значна кількість мовних запозичень, в тому числі і корневих іменникових, з [[Монгольська мова|монгольської мови]]. |
||
* літературна норма має значний лексичний вплив [[російська мова|російської мови]]. |
* літературна норма має значний лексичний вплив [[російська мова|російської мови]]. |
||
== Писемність і абетка == |
== Писемність і абетка == |
||
Першою абеткою, що нею користувалися тувинці, справедливо можна вважати ''монгольське письмо''. [[Писемність]] власне тувинської мови створено у [[1930]] році відразу після перемоги народної [[революція|революції]] в Туві ([[1929]] рік) на основі [[латинка|латинки]] (ця абетка має обмежений вжиток і зараз). З [[1941]] року здійснюється переведення тувинської |
Першою абеткою, що нею користувалися тувинці, справедливо можна вважати ''монгольське письмо''. [[Писемність]] власне тувинської мови створено у [[1930]] році відразу після перемоги народної [[революція|революції]] в Туві ([[1929]] рік) на основі [[латинка|латинки]] (ця абетка має обмежений вжиток і зараз). З [[1941]] року здійснюється переведення тувинської писемності на [[кирилиця|кириличну]] основу (ця абетка є чинною в теперішній час). |
||
[[кирилиця|Кирилична]] абетка тувинської мови: |
[[кирилиця|Кирилична]] абетка тувинської мови: |
||
Рядок 106: | Рядок 110: | ||
|} |
|} |
||
: '''Деякі особливості використання [[ |
: '''Деякі особливості використання [[буква|літер]] тувинської абетки:''' |
||
* літера '''Ңң''' = «ng», [ŋ]; з неї не починаються слова. |
* літера '''Ңң''' = «ng», [ŋ]; з неї не починаються слова. |
||
Рядок 114: | Рядок 118: | ||
* літера '''Ъъ''' використовується як знак ларингалізації, тобто для позначення гортанності звука. |
* літера '''Ъъ''' використовується як знак ларингалізації, тобто для позначення гортанності звука. |
||
== |
== Використання тувинської мови == |
||
Оскільки тувинська є рідною мовою для переважної більшості населення Туви (рідкісний випадок для російських [[автономія|автономій]]), то вона знаходить широке використання як у побуті, так і громадському житті республіки. Тувинська — мова [[ЗМІ]], в |
Оскільки тувинська є рідною мовою для переважної більшості населення Туви (рідкісний випадок для російських [[автономія|автономій]]), то вона знаходить широке використання як у побуті, так і громадському житті республіки. Тувинська — мова [[ЗМІ]], в тому числі і [[телебачення]], навчання, як шкільного так і вищого, книг, побутового спілкування тощо. |
||
В [[Інтернет]]і тувинська мова |
В [[Інтернет]]і тувинська мова представлена відносно слабко — діє єдиний, але значний за обсягом, тувинськомовний форум<ref>{{Cite web |url=http://tyvanet.com/modules.php?name=Forums&file=viewforum&f=7 |title=Сайт тувинського народу (тувин.) |accessdate=21 травня 2008 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20050513084634/http://www.tyvanet.com/modules.php?name=Forums&file=viewforum&f=7 |archivedate=13 травня 2005 |deadurl=yes }}</ref>; [[Тувинська Вікіпедія]] тривалий час перебувала у стані розробки (тестовому режимі)<ref>{{Cite web |url=http://incubator.wikimedia.org/wiki/Wp/tyv |title=Тувинська Вікіпедія |accessdate=21 травня 2008 |archive-date=3 серпня 2009 |archive-url=https://web.archive.org/web/20090803191751/http://incubator.wikimedia.org/wiki/Wp/tyv }}</ref>. |
||
Під час збройної агресії Росії проти України тувинських радистів подекуди використовують для комунікації, щоб їх не могли зрозуміти у разі, якщо ЗСУ перехоплять цю комунікацію<ref>{{Cite web|url=https://www.youtube.com/watch?v=2Ya4dp7LTcA|назва=Нацреспублики — колониальные придатки России | писательница из Тывы Данхаяа Ховалыг|видавець=TV2media|дата=9 серпня 2023|вебсайт=YouTube|мертвий-url=no|дата-доступу=15 жовтня 2023}}</ref>. |
|||
== Див. також == |
|||
* [[Тувинська література]] |
|||
== Виноски == |
== Виноски == |
||
{{примітки}} |
|||
<references /> |
|||
== Джерела, посилання і література == |
== Джерела, посилання і література == |
||
{{ |
{{Interwiki|tyv|Кол арын|тувинською|}} |
||
* {{УРЕ}}, Том 11. Кн.1, К., 1984, стор. 380 |
* {{УРЕ}}, Том 11. Кн.1, К., 1984, стор. 380 |
||
* [http://tuvan.swarthmore.edu/ Англійсько-тувинський і тувинсько-англійський online розмовний словник] |
* [http://tuvan.swarthmore.edu/ Англійсько-тувинський і тувинсько-англійський online розмовний словник] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150929123602/http://tuvan.swarthmore.edu/ |date=29 вересня 2015 }} |
||
* [http://tyvanet.com/modules.php?name=Forums&file=viewforum&f=7 Сайт тувинського народу] (тувин.) |
* [https://web.archive.org/web/20050513084634/http://www.tyvanet.com/modules.php?name=Forums&file=viewforum&f=7 Сайт тувинського народу] (тувин.) |
||
* [http://www.swarthmore.edu/SocSci/dharris2/ Матеріали з тувинської мови і фольклору] (англ.) |
* [http://www.swarthmore.edu/SocSci/dharris2/ Матеріали з тувинської мови і фольклору] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20151020140044/http://www.swarthmore.edu/SocSci/dharris2/ |date=20 жовтня 2015 }} (англ.) |
||
* [http://www.tarbagan.net/fotj/TuvanLang.htm Тувинська абетка] |
* [http://www.tarbagan.net/fotj/TuvanLang.htm Тувинська абетка] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101130114843/http://tarbagan.net/fotj/TuvanLang.htm |date=30 листопада 2010 }} |
||
* Исхаков Ф.Г., Пальмбах А.А. |
* Исхаков Ф. Г., Пальмбах А. А. Грамматика тувинского языка., М., 1961 |
||
* Сат Ш.Ч. |
* Сат Ш. Ч. Формирование и развитие тувинского национального литературного языка., Кызыл, 1973 |
||
* Тувинська мова на сайті [[Ethnologue]]: [[ethnologue:tyv|Tuva. A language of Russian Federation]] {{ref-en}} |
|||
* Тувинська мова на сайті Glottolog 3.0: [http://glottolog.org/resource/languoid/id/tuvi1240 Language: Tuvinian] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171112022023/http://glottolog.org/resource/languoid/id/tuvi1240 |date=12 листопада 2017 }} {{ref-en}} |
|||
* Тувинська мова на сайті [[Світовий атлас мовних структур|WALS Online]]: [http://wals.info/languoid/lect/wals_code_tuv Language Tuvan] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171112022036/http://wals.info/languoid/lect/wals_code_tuv |date=12 листопада 2017 }} {{ref-en}} |
|||
{{Тюркські мови}} |
{{Тюркські мови}} |
||
Рядок 137: | Рядок 149: | ||
[[Категорія:Тюркські мови]] |
[[Категорія:Тюркські мови]] |
||
[[Категорія:Мови Росії]] |
[[Категорія:Мови Росії]] |
||
[[Категорія:Тувинці]] |
|||
[[bg:Тувински език]] |
|||
[[br:Tuvaeg]] |
|||
[[ca:Tuvinià]] |
|||
[[de:Tuwinische Sprache]] |
|||
[[en:Tuvan language]] |
|||
[[eo:Tuva lingvo]] |
|||
[[es:Idioma tuvano]] |
|||
[[fi:Tuvan kieli]] |
|||
[[fr:Touvain]] |
|||
[[ga:Túvais]] |
|||
[[he:טובאנית]] |
|||
[[hr:Tuvanski jezik]] |
|||
[[id:Bahasa Tuva]] |
|||
[[it:Lingua tuvana]] |
|||
[[ja:トゥバ |
|||
[[ko:투바어]] |
|||
[[lt:Tuvių kalba]] |
|||
[[mk:Тувански јазик]] |
|||
[[ms:Bahasa Tuvan]] |
|||
[[nl:Toevaans]] |
|||
[[nn:Tuvinsk språk]] |
|||
[[no:Tuvinsk]] |
|||
[[pl:Język tuwiński]] |
|||
[[pms:Lenga tuvin]] |
|||
[[pt:Língua tuviniana]] |
|||
[[ru:Тувинский язык]] |
|||
[[scn:Lingua tuva]] |
|||
[[sh:Tuvanski jezik]] |
|||
[[sr:Тивански језик]] |
|||
[[sv:Tuvinska]] |
|||
[[th:ภาษาตูวัน]] |
|||
[[tr:Tuvaca]] |
|||
[[zh:图瓦语]] |
Поточна версія на 07:44, 15 жовтня 2023
Тувинська мова | |
---|---|
тыва дыл, tyva dyl | |
![]() | |
Поширена в | Росія, півн. захід Монголії |
Регіон | Респубілка Тува |
Носії | понад 200 тис. чол. |
Писемність | Кирилиця |
Класифікація | Алтайська сім'я |
Офіційний статус | |
Офіційна | Республіка Тува |
Коди мови | |
ISO 639-1 | немає |
ISO 639-2 | tyv |
ISO 639-3 | tyv |
SIL | tyv |
Туви́нська мо́ва (самоназва тув. тыва дыл, «тива дил») — мова тувинців, основного населення Республіки Туви (суб'єкт РФ), тюркського народу південно-східного Сибіру (Центральна Азія).
Майже всі тувинці (99 %) володіють рідною мовою. Це найвищий показник серед національних меншин Російської Федерації.
Тувинською мовою розмовляють тувинці Туви (Росія), а також алтайські тувинці північно-західних районів Монголії та Китаю.
Чисельність носіїв тувинської мови — понад 200 тис. осіб.
Тувинська мова класифікується лінгвістами як північно-східна тюркська мова алтайської мовної сім'ї, і разом з сойотською і тофаларською мовами творить саянську мовну підгрупу; часто також об'єднують ці мови з близько спорідненими алтайськими і хакаською в одну мовну підгрупу.
У тувинській мові виділяють 4 основні групи діалектів:
- центральний — діалект ліг в основу літературної мови; включає ряд говірок. Поширений у Сут-Хольському, Дзун-Хемчикському, Овюрському, Чаа-Хольському, Улуг-Хемському, Чеді-Хольському та Пій-Хемському кожуунах.
- західний — діалект тувинського населення верхів'їв річки Хемчік, це гірські Бай-Тайгинський, Барун-Хемчикський та Монгун-Тайгинський кожууни. Активно взаємодіє з алтайськими мовами.
- тоджинський — поширений у тувинців-тоджинців, великого субетносу тувинців, який проживає на північному сході Тиви в районах, що прилягають до верхів'я Бій-Хему (Тоджинський та схід Пій-Хемського кожууну); характеризується значною кількістю «мисливської і тваринної» лексики; притаманна назалізація. Інколи розглядається як окрема мова, що разом із тофаларською, сойотською та цаатанською утворюють окремий тайговий підрозділ саянських мов.
- південно-східний — використовується в Тандинському, Тес-Хемськомому, Ерзинському, Каа-Хемському та Тере-Хольському кожуунах, на півдні Тандинського хребта, займаючи головним чином простір від верхів'я річки Ерзін до місцевості Устуу-Шинаа в Тес-Хемському кожууні. Всередині цього діалекту виділяють каа-хемську, тере-хольську, тес-хемську та інші говірки. Хубсугульська (хубсугул-уйгурська, Khöwsögöl Uigur) говірка розповсюджений у тувинців-ценгельців Монголії, що живуть на сході Хубсугульського аймаку. Характерною особливістю діалекта є те, що він зазнав значного впливу з боку монгольської мови.
Прикметними особливостями тувинської мови є:
- У фонетиці:
- наявність коротких, довгих і фарингалізованих голосних звуків.
- наявність сильних і слабких приголосних звуків.
- У морфології:
- іменникові властиві граматичні категорії числа, присвійності, відмінка й суб'єктивної оцінки.
- У лексиці:
- значна кількість мовних запозичень, в тому числі і корневих іменникових, з монгольської мови.
- літературна норма має значний лексичний вплив російської мови.
Першою абеткою, що нею користувалися тувинці, справедливо можна вважати монгольське письмо. Писемність власне тувинської мови створено у 1930 році відразу після перемоги народної революції в Туві (1929 рік) на основі латинки (ця абетка має обмежений вжиток і зараз). З 1941 року здійснюється переведення тувинської писемності на кириличну основу (ця абетка є чинною в теперішній час).
Кирилична абетка тувинської мови:
А а | Б б | В в | Г г | Д д | Е е | Ё ё | Ж ж |
З з | И и | Й й | К к | Л л | М м | Н н | Ң ң |
О о | Ө ө | П п | Р р | С с | Т т | У у | Ү ү |
Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Ш ш | Щ щ | Ъ ъ | Ы ы |
Ь ь | Э э | Ю ю | Я я |
- Деякі особливості використання літер тувинської абетки:
- літера Ңң = «ng», [ŋ]; з неї не починаються слова.
- літера Өө = «ö», [ø].
- літера Үү = «ü», [y].
- літера Ьь вживається лише в словах російського походження.
- літера Ъъ використовується як знак ларингалізації, тобто для позначення гортанності звука.
Оскільки тувинська є рідною мовою для переважної більшості населення Туви (рідкісний випадок для російських автономій), то вона знаходить широке використання як у побуті, так і громадському житті республіки. Тувинська — мова ЗМІ, в тому числі і телебачення, навчання, як шкільного так і вищого, книг, побутового спілкування тощо.
В Інтернеті тувинська мова представлена відносно слабко — діє єдиний, але значний за обсягом, тувинськомовний форум[1]; Тувинська Вікіпедія тривалий час перебувала у стані розробки (тестовому режимі)[2].
Під час збройної агресії Росії проти України тувинських радистів подекуди використовують для комунікації, щоб їх не могли зрозуміти у разі, якщо ЗСУ перехоплять цю комунікацію[3].
- ↑ Сайт тувинського народу (тувин.). Архів оригіналу за 13 травня 2005. Процитовано 21 травня 2008.
- ↑ Тувинська Вікіпедія. Архів оригіналу за 3 серпня 2009. Процитовано 21 травня 2008.
- ↑ Нацреспублики — колониальные придатки России | писательница из Тывы Данхаяа Ховалыг. YouTube. TV2media. 9 серпня 2023. Процитовано 15 жовтня 2023.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url (посилання)
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985., Том 11. Кн.1, К., 1984, стор. 380
- Англійсько-тувинський і тувинсько-англійський online розмовний словник [Архівовано 29 вересня 2015 у Wayback Machine.]
- Сайт тувинського народу (тувин.)
- Матеріали з тувинської мови і фольклору [Архівовано 20 жовтня 2015 у Wayback Machine.] (англ.)
- Тувинська абетка [Архівовано 30 листопада 2010 у Wayback Machine.]
- Исхаков Ф. Г., Пальмбах А. А. Грамматика тувинского языка., М., 1961
- Сат Ш. Ч. Формирование и развитие тувинского национального литературного языка., Кызыл, 1973
- Тувинська мова на сайті Ethnologue: Tuva. A language of Russian Federation (англ.)
- Тувинська мова на сайті Glottolog 3.0: Language: Tuvinian [Архівовано 12 листопада 2017 у Wayback Machine.] (англ.)
- Тувинська мова на сайті WALS Online: Language Tuvan [Архівовано 12 листопада 2017 у Wayback Machine.] (англ.)