Яснопільщина: відмінності між версіями
[перевірена версія] | [очікує на перевірку] |
м Додавання/виправлення дати для: Шаблон:Без джерел; косметичні зміни |
Зміни АТУ |
||
(Не показано 22 проміжні версії 15 користувачів) | |||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
{{стиль|дата=листопад 2014}} |
|||
{{Село |
{{Село |
||
| назва = Яснопільщина |
|||
| область = [[Сумська область]] |
|||
| район = [[Роменський район]] |
|||
| громада = [[Липоводолинська селищна громада]] |
|||
| код КОАТУУ = 5923287401 |
|||
| розташування = |
|||
| mapx = |
|||
| mapy = |
|||
| засновано = |
|||
| населення = 390 |
|||
| територія = |
|||
| ref-територія = |
|||
| площа = |
|||
| ref-площа = |
|||
| щільність = |
|||
| поштовий індекс = 42541 |
|||
| телефонний код = 5452 |
|||
| координати = {{coord|50|32|36|N|33|39|21|E|scale:100000_region:UA|display=inline,title}} |
|||
| lat_deg = 50| |
|||
| lat_min = 32| |
|||
| lat_sec = 36 |
|||
| lon_deg = 33| |
|||
| lon_min = 39| |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
| висота = 165 |
|||
| голова = Гордієнко Надія Іванівна |
|||
| ref-висота = |
|||
⚫ | |||
| водойма = |
|||
| зображення = Центральна вулиця Яснопільщина.jpg |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
| зображення = |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
| прапор = |
|||
| герб = |
|||
| відстань о = |
|||
| ref-відстань о = |
|||
| відстань р = |
|||
| ref-відстань р = |
|||
⚫ | |||
| станція = |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
'''Яснопі́льщина''' |
'''Яснопі́льщина''' — [[село]] в Україні, у [[Роменський район|Роменському районі]] [[Сумська область|Сумської області]]. Населення становить 390 осіб. Входить до складу [[Липоводолинська селищна громада|Липоводолинської селищної громади]]. |
||
Після ліквідації [[Липоводолинський район|Липоводолинського району]] 19 липня [[2020]] року село увійшло до Роменського району<ref>{{Постанова ВРУ|807-IX|17 липня 2020|Про утворення та ліквідацію районів}}</ref>. |
|||
== Географічне розташування == |
|||
⚫ | |||
== Географія == |
|||
По селу тече струмок, що пересихає із загатою. |
|||
⚫ | |||
== Історія == |
== Історія == |
||
=== Давні часи === |
=== Давні часи === |
||
Ще в |
Ще в бронзову добу місцеве населення займалося на цих землях кочовим тваринництвом. Але результати археологічних розкопок засвідчують, що життя тут існувало ще в далекому минулому. Відомо, що неподалік села Яснопільщина виявлено поселення періоду доби неоліту (IV тис. до н. е.). В часи Київської Русі і пізніше ця територія знаходилася на роздоріжжі: з півночі — Переяславське князівство, а з півдня — степові кочівники. Весь час вони ворогували між собою, постійно спустошуючи наші землі. Тому й не заселялись безкраї простори постійними землеробами. Довгий час територія, де знаходиться нині село, була «диким полем». Люди з'являлися тут рідко і ненадовго, бо близьке сусідство кочівників не давало змоги тут оселитися. |
||
=== Новий час === |
=== Новий час === |
||
Активне заселення краю почалося в другій половині XVI |
Активне заселення краю почалося в другій половині XVI ст. і продовжувалося у XVII ст. Перші поселення виникали по річці Хорол, що тече за сім кілометрів від теперішньої Яснопільщини. Але значна територія довгий час не була заселеною. Її називали ще «ясним полем». Звідси, мабуть, й пішла назва села — Яснопільщина. |
||
=== Новітній період === |
=== Новітній період === |
||
Перша письмова згадка про Яснопільщину відноситься до 1859 року. У 1900 році Яснопільщина згадується як поселення на двох хуторах, що являли собою дві общини селян-власників |
Перша письмова згадка про Яснопільщину відноситься до 1859 року. У 1900 році Яснопільщина згадується як поселення на двох хуторах, що являли собою дві общини селян-власників — Вощина і Конзурова. |
||
У 1917-1920 роках у селі кілька разів змінювалась влада. |
|||
⚫ | |||
Наприкінці 1920-х років розпочався процес примусової колективізації. |
|||
⚫ | Війна закінчилася. Жителі села дружно взялися відбудовувати народне господарство, поступово й впевнено піднімати його з |
||
У тридцяті роки покладено початок культурно-освітній роботі в Яснопільщині. Було виділено приміщення для клубу, де проводилися вечори, концерти, бесіди, лекції. Активно працювала художня самодіяльність. |
|||
Важким тягарем для села став голодомор 1932—1933 рр. Кількість встановлених жертв — 134 людини<ref>{{Cite web |url=http://rusanivka.at.ua/index/pamjati_zhertv_golodomora_1932_1933_gg/0-5 |title=Національна книга пам'яті жертв Голодомору |accessdate=19 червня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402131656/http://rusanivka.at.ua/index/pamjati_zhertv_golodomora_1932_1933_gg/0-5 }}</ref>. |
|||
⚫ | Наступним випробуванням для Яснопільщини стала Друга світова війна. 289 яснопільщан пішли на захист Батьківщини, 175 з них не повернулося з нелегких доріг війни. Близько 100 чоловік нагороджено бойовими орденами і медалями. Населення у повній мірі відчуло на собі німецький окупаційний режим. Робочий день тривав з раннього ранку до пізнього вечора. Іноді і вночі в'язали снопи та виконували інші сільськогосподарські роботи. За спізнення на роботу — били. Порядок, за свідченнями очевидців, наводили два німці, особливо жорстоко ставився до людей старший за віком. Звільняли села Яснопільщанської сільської ради воїни 493 мінометного полку. |
||
⚫ | Війна закінчилася. Жителі села дружно взялися відбудовувати народне господарство, поступово й впевнено піднімати його з руїн. Внаслідок укрупнення господарств утворився колгосп, що мав назву спочатку ім. Хрущова, потім «Україна», а з 1963 року — ім. Чкалова. З кожним роком красивішала Яснопільщина. 5 листопада 1986 року в селі врочисто відкрито Меморіал Слави в пам'ять про воїнів-земляків, що загинули в роки Великої Вітчизняної війни. У 1987 році в Яснопільщині стала до ладу нова школа, а у 1989 році було відкрито двері нового двоповерхового Будинку культури. |
||
До 2019 року орган місцевого самоврядування — [[Яснопільщинська сільська рада]]. |
|||
== Економіка == |
== Економіка == |
||
Рядок 67: | Рядок 82: | ||
== Соціальна сфера == |
== Соціальна сфера == |
||
* Будинок культури. |
* Будинок культури. |
||
== Див. також == |
|||
* [[Перелік населених пунктів, що постраждали від Голодомору 1932—1933 (Сумська область)|Перелік населених пунктів, що постраждали від Голодомору 1932-1933, Сумська область]] |
|||
== Примітки == |
|||
{{reflist}} |
|||
== Посилання == |
== Посилання == |
||
* [http://weather.in.ua/ua/symskaja/29761 Погода в селі Яснопільщина] |
* [http://weather.in.ua/ua/symskaja/29761 Погода в селі Яснопільщина] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111219234049/http://weather.in.ua/ua/symskaja/29761 |date=19 грудня 2011 }} |
||
{{Без джерел|дата=квітень 2014}} |
{{Без джерел|дата=квітень 2014}} |
||
{{Ukraine-geo-stub}} |
|||
{{Липоводолинська селищна громада}} |
|||
{{Липоводолинський район}} |
{{Липоводолинський район}} |
||
[[Категорія:Села Сумської області]] |
[[Категорія:Села Сумської області]] |
||
[[Категорія:Населені пункти |
[[Категорія:Населені пункти Роменського району]] |
Поточна версія на 21:22, 12 серпня 2024
![]() | Ця стаття містить текст, що не відповідає енциклопедичному стилю. (листопад 2014) |
село Яснопільщина | |
---|---|
Країна | ![]() |
Область | Сумська область |
Район | Роменський район |
Громада | Липоводолинська селищна громада |
Код КАТОТТГ | UA59060070390033853 |
Облікова картка | Яснопільщина |
Основні дані | |
Населення | 390 |
Поштовий індекс | 42541 |
Телефонний код | +380 5452 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 50°32′36″ пн. ш. 33°39′21″ сх. д. / 50.54333° пн. ш. 33.65583° сх. д.Координати: 50°32′36″ пн. ш. 33°39′21″ сх. д. / 50.54333° пн. ш. 33.65583° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря |
165 м |
Місцева влада | |
Адреса ради | 42541, Сумська обл., Липоводолинський р-н, с. Яснопільщина, вул. Кувардіна, 5 |
Карта | |
Мапа | |
![]() | |
|
Яснопі́льщина — село в Україні, у Роменському районі Сумської області. Населення становить 390 осіб. Входить до складу Липоводолинської селищної громади.
Після ліквідації Липоводолинського району 19 липня 2020 року село увійшло до Роменського району[1].
Село Яснопільщина розташоване на відстані 1.5 км від сіл Коцупіївка, Коцупіїв Степ (село ліквідоване у 1991 році), Іванівка та Макіївське. В межах села тече струмок, що інколи пересихає влітку.
Ще в бронзову добу місцеве населення займалося на цих землях кочовим тваринництвом. Але результати археологічних розкопок засвідчують, що життя тут існувало ще в далекому минулому. Відомо, що неподалік села Яснопільщина виявлено поселення періоду доби неоліту (IV тис. до н. е.). В часи Київської Русі і пізніше ця територія знаходилася на роздоріжжі: з півночі — Переяславське князівство, а з півдня — степові кочівники. Весь час вони ворогували між собою, постійно спустошуючи наші землі. Тому й не заселялись безкраї простори постійними землеробами. Довгий час територія, де знаходиться нині село, була «диким полем». Люди з'являлися тут рідко і ненадовго, бо близьке сусідство кочівників не давало змоги тут оселитися.
Активне заселення краю почалося в другій половині XVI ст. і продовжувалося у XVII ст. Перші поселення виникали по річці Хорол, що тече за сім кілометрів від теперішньої Яснопільщини. Але значна територія довгий час не була заселеною. Її називали ще «ясним полем». Звідси, мабуть, й пішла назва села — Яснопільщина.
Перша письмова згадка про Яснопільщину відноситься до 1859 року. У 1900 році Яснопільщина згадується як поселення на двох хуторах, що являли собою дві общини селян-власників — Вощина і Конзурова.
У 1917-1920 роках у селі кілька разів змінювалась влада.
Наприкінці 1920-х років розпочався процес примусової колективізації.
У тридцяті роки покладено початок культурно-освітній роботі в Яснопільщині. Було виділено приміщення для клубу, де проводилися вечори, концерти, бесіди, лекції. Активно працювала художня самодіяльність.
Важким тягарем для села став голодомор 1932—1933 рр. Кількість встановлених жертв — 134 людини[2].
Наступним випробуванням для Яснопільщини стала Друга світова війна. 289 яснопільщан пішли на захист Батьківщини, 175 з них не повернулося з нелегких доріг війни. Близько 100 чоловік нагороджено бойовими орденами і медалями. Населення у повній мірі відчуло на собі німецький окупаційний режим. Робочий день тривав з раннього ранку до пізнього вечора. Іноді і вночі в'язали снопи та виконували інші сільськогосподарські роботи. За спізнення на роботу — били. Порядок, за свідченнями очевидців, наводили два німці, особливо жорстоко ставився до людей старший за віком. Звільняли села Яснопільщанської сільської ради воїни 493 мінометного полку.
Війна закінчилася. Жителі села дружно взялися відбудовувати народне господарство, поступово й впевнено піднімати його з руїн. Внаслідок укрупнення господарств утворився колгосп, що мав назву спочатку ім. Хрущова, потім «Україна», а з 1963 року — ім. Чкалова. З кожним роком красивішала Яснопільщина. 5 листопада 1986 року в селі врочисто відкрито Меморіал Слави в пам'ять про воїнів-земляків, що загинули в роки Великої Вітчизняної війни. У 1987 році в Яснопільщині стала до ладу нова школа, а у 1989 році було відкрито двері нового двоповерхового Будинку культури.
До 2019 року орган місцевого самоврядування — Яснопільщинська сільська рада.
- ТОВ «ім. Чкалова».
- Агрофірма «Ранок», ТОВ.
- «Яснопільщанське», ТОВ.
- Будинок культури.
- ↑ Постанова Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів»
- ↑ Національна книга пам'яті жертв Голодомору. Архів оригіналу за 2 квітня 2015. Процитовано 19 червня 2015.
- Погода в селі Яснопільщина [Архівовано 19 грудня 2011 у Wayback Machine.]
Ця стаття не містить посилань на джерела. (квітень 2014) |
|
|