Латвія: відмінності між версіями
[неперевірена версія] | [неперевірена версія] |
U-Bot (обговорення | внесок) м replace Category:Країна with |
U-Bot (обговорення | внесок) м replace [[Category: with [[Категорія: |
||
Рядок 75: | Рядок 75: | ||
[[ |
[[Категорія:Країни]] |
||
[[bg:Латвия]] |
[[bg:Латвия]] |
Версія за 23:52, 10 квітня 2005
|
|||
Національний девіз: | |||
Офіційна мова | латвійська | ||
Столиця | Рига | ||
Президент | |||
Прем'єр-міністр | |||
Територія - Всього - % води | 64 589 тис. км² 1.5% | ||
Населення (2001) | 2 385 231 | ||
Густота | 37/км² | ||
Незалежність
- Дата | |||
Валюта | Лат | ||
Часовий пояс | +2 | ||
Національний гімн | Dievs, svеti Latviju! (Боже, благослови Латвію!) | ||
Інтернет-домен | .LV | ||
Тел. код | 371 | ||
Файл:Latvia-Pos.png |
Офіційна назва - Латвійська Республіка.
Географія
Географічне розташування - країна знаходиться на північному сході Європи. На півночі межує з Естонією (загальний кордон - 339 км), на сході - з Росією (217 км), на півдні - з Білоруссю (141 км) і Литвою (453 км). На заході омивається Балтійським морем.
Площа території - 64589 тис. кв. км (122 місце у світі).
Столиця - Рига (725,2 тис. мешканців).
Великі міста - Даугавпілс (112 тис. мешканців), Лієпая (84,6 тис.), Елгава (58,7 тис.).
Історія
Політика
Державний устрій - республіка. Глава держави - Президент. Глава уряду - Прем'єр-міністр. Законодавчий орган - однопалатний Сейм.
Членство у міжнародних організаціях - ООН, Рада Європи, ОБСЄ, МБРР, МВФ, Світовий банк, ЮНЕСКО, ЮНІСЕФ, Міжнародна федерація Червоного Хреста і Червоного Півмісяця (МФЧХіЧП).
Економіка
Грошова одиниця - лат.
Адміністративний устрій
Адміністративний поділ - поділяється на 26 районів (повітів).
Демографія
Кількість населення - 2385 млн. осіб. Етнічні групи: латиші - 57,65%, росіяни - 29,58%, білоруси - 4,9%, українці - 2,68%, поляки - 2,5%.
Культура
Державна мова - латиська.
Релігія
Релігія - євангельське лютеранство, православ'я, католицизм.
Інше
Державне свято - 18 листопада - День проголошення Латвійської Республіки (1918 р.).
Державний прапор - Історичні писемні джерела про темно-червоний прапор з білою смугою збереглися з 13 ст., коли з таким прапором проти староестонських племен воювали старолатиські племена. Відомості історичних джерел дозволяють називати прапор Латвії одним з найстаріших у світі. Колір прапора Латвії - особливий темно-червоний, відомий у світі як "латиський червоний" (Latvian red). Пропорції кольорів прапора 2:1:2, а довжини і ширини 2:1. Прапор разом з гербом затверджений особливим декретом парламенту Латвії 15 червня 1921 року.
Державний герб - з'явився тільки після проголошення незалежної Латвійської Республіки 18 листопада 1918 року. Герб об'єднує як символи незалежності латиської держави, так і символи культурно-історичних країв. "Сонце", яке знаходиться над щитом герба, символізує національну державність Латвії. Зображення стилізованого "сонця", як знак відмінності, використовували латиські стрільці, які під час Першої світової війни служили в армії Росії. "Сонце" зображували з 17 променями, які символізували 17 округів, населених латишами. Три зірки над гербом уособлюють ідею об'єднання історичних країв (Курземе-Земгале, Відземе та Латгале) в одну державу - Латвію. Старовинні геральдичні фігури, які виникли ще у ХVІ ст., також символізують культурно-історичні краї. Червоний лев символізує Курземе і Земгале (західна і південно-західна Латвія). Лев у гербі Курземе (Курляндське герцогство) з'являється ще у 1559 році. Срібний крилатий казковий звір з головою орла - "гриф" - символізує Відземе і Латгале (північно-східна та південо-східна Латвія). Цей символ з'являється у 1566 році, коли нинішня територія Відземе і Латгале знаходилася під владою об'єднаної Польсько-Литовської держави. Герб Латвійської Республіки розроблений латиським художником Ріхардсом Заріньшем.
Державний гімн. Назва гімну Латвії: "Dievs, svеti Latviju!" ("Боже, благослови Латвію!"). Автор гімну - латиський композитор Карліс Бауманіс. Вперше гімн виконувався на Першому загальному Святі латиської пісні і танцю наприкінці червня 1873 року в Ризі. З того моменту "Dievs, sveti Latviju!" стала піснею, яка пробуджувала національне самовизнання латиського народу. Після проголошення незалежності у 1918 році "Dievs, sveti Latviju!" стала гімном Латвії.